Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
91Utbyggers klage på Stavanger kommunes vedtak suppleres fradennes bransjeforening Entreprenørforeningen – bygg <strong>og</strong> anlegg(EBA) ( Brev fra EBA av 30.11.2007).Ny aktør som tøyer grensene?Saken viser hvordan en ny aktør kommer inn <strong>og</strong> bryter en lokalforståelse om at alle dører i en bolig skal være 9M. Det framgår avsaksgangen at utbygger tidlig i prosessen har konsultertByggetekniske etat (BE) for å få en tolkning av krav til innvendigedører i boliger. Utbygger har fått tilbakemelding på at det ikke kravtil mål på innvendige dører, men at det er en sterk anbefaling avmodulmål på 9M. I følge bransjeforeningens advokat (EBA)godtgjør heller ikke KRDs svar til Stavangers kommunenes brevav 20.08.2007 at Stavanger kommune kan fortsette (<strong>og</strong> kreve) ånytte 9M dører som alminnelig praksis internt i boliger.Vi ser altså en situasjon der en sterk aktør ikke ønsker å følge oppde signaler som gis i rammetillatelsen knyttet til god tilgjengelighet,ut fra den forforståelsen som eksisterte i Stavanger kommune.Denne forforståelsen var de antagelig kjent med siden de selvinnhentet råd på dette punktet fra BE. Ved klage <strong>og</strong> hjelp avbransjeforeningens advokat <strong>og</strong> dennes tolkning av Plan <strong>og</strong>bygningsloven undermineres den linjen Stavanger kommune harlagt seg på i dette spørsmålet. Dette skaper store problemer forStavanger kommune mht å følge en innarbeidet praksis.Problemet er ikke avgrenset til det tilfellet vi her diskuterer. Det låflere liknende saker til behandling på det tidspunkt diskusjonenepågikk. Vi må se EBAs henvendelse til fylkesmannen etter atankebehandlingen var avgjort, i denne sammenheng. Her ser vialtså sterke aktører som bestrider legaliteten i <strong>kommunal</strong>efortolkning av det sentrale regelverket. Med slike aktører på banenkommer en heller ikke langt ved å bruke veiledere som ikke erjuridisk bindende. Veiledning <strong>og</strong> normativ styring har sine grenser.Og dette berører ikke minst kommunenes muligheter til å settegrenser for sterke aktører gjennom bruk av det sentraleregelverket. Dette er <strong>og</strong>så interessant i prosjektet. Vi har tidligerepekt på at hele ”bevegelsen” knyttet til utprøving av reguleringsplaner<strong>og</strong> veiledere for å styrke boligkvaliteter, springer ut av enforståelse av at teknisk forskrift verken stiller strenge nok krav, ertydelig nok i sine krav eller gir god nok kvalitet vurdert ut fra denNIBR-rapport: 2009:8