Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
Boligkvalitet og kommunal planlegging - Husbanken
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
81strategier <strong>og</strong> aktiviteter. I følge veiledningen består kommunenetilsyn av tre deler: tilsynet med prosjektering, tilsynet medutførelsen <strong>og</strong> tilsynet med foretakenes systemer.Tilsynet med prosjektering skal gjøres som stikkprøver etter atkontrollerklæringen foreligger. Kommunene kan da kreve ågjennomgå prosjekteringen for å kontrollere at overordnede kraver ivaretatt. Tilsyn med utførelsen skjer som stikkprøver påbyggeplassen løpende gjennom/når som helst i byggeprosessen.Arbeidene kontrollers mot tekniske krav eller tillatelsen som liggertil grunn for tiltaket. Som vi ser, kan denne aktiviteten tilforveksling likne den gamle byggeplasskontrollen. Tilsyn medutføring kan <strong>og</strong>så gjøres som en sluttbefaring. Ser vi på reformenav 1997, var det egentlig prosjekteringen som sto i fokus ettersomdet var påvist at mange feil <strong>og</strong> mangler i byggeprosessen kunneskrives tilbake til feil eller manglende prosjektering. Dette gjelder<strong>og</strong>så innefor tilgjengelighetsområdet(Nørve <strong>og</strong> Øyen 2004).Ullensaker kommune bruker forhåndskonferanse til å ta oppspørsmål knyttet til ”universell utforming”. Trondheim kommunehar stille krav i rammetillatelsen, <strong>og</strong> de stiller krav til uavhengigkontroll på prosjektering av boligbygg knyttet til forskriftens kap.X Brukbarhet.Tilsynsvirksomheten i kommunene har ikke vært omfattende <strong>og</strong>det har ikke vært vanlig å gjennomføre tilsyn på prosjektering pådette temaet i noen av kommunene. Men det har vært gjennomførttilsyn med tema UU som sluttkontroll ved å befare bygg.Vi ser her at kommunene har tatt i bruk en rekke virkemidlerknyttet til bygningslovgivning. Alle disse elementene er ikkeavhenging av at det foreligger en føring i reguleringsplanene. Menfor kommunene har poenget vært at de ønsker sterkere <strong>og</strong> klarerføringer knyttet til kvalitet enn hva de synes de får ut av denforeliggende tekniske forskriften <strong>og</strong> at de derfor må ha reguleringsbestemmelser<strong>og</strong> veileder som gir innhold til prinsippet omuniversell utforming. Hvis de ikke har føringer i reguleringsbestemmelser,mener flere informanter at de heller ikke har så myeå følge opp gjennom byggesaksregimet.NIBR-rapport: 2009:8