Hovedprosjekt 2012 Forord - Høgskolen i Narvik
Hovedprosjekt 2012 Forord - Høgskolen i Narvik
Hovedprosjekt 2012 Forord - Høgskolen i Narvik
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Forord</strong><br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Hovedoppgaven er avsluttende del av et treårige bachelor utdanning i allmenn bygg ved<br />
<strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong>. Denne skal reflektere de kunnskaper vi har tilegnet oss under<br />
utdannelsen, og utdypende for de felt vi har berørt.<br />
Høsten 2011 tok vi kontakt med Rambøll <strong>Narvik</strong>, og denne oppgaven ble foreslått for oss.<br />
Oppgaven virket veldig interessant og utfordrende. Det var en oppgave som kunne ta for<br />
seg forskjellige hensyn. Valget falt på en relativt fullstendig forprosjekt-utredning i<br />
forbindelse med oppføring av to ekstra etasjer på en eksisterende boligblokk.<br />
I slutten av januar overtok Multiconsult, avdeling <strong>Narvik</strong> rollen som oppdragsgiver og<br />
ekstern veileder.<br />
Gruppen har bestått av:<br />
� Ole Marius Jensen<br />
� Jack Lorentzen<br />
� Lars Eckle<br />
Veiledere og oppdragsgiver:<br />
� Eigil Roaldset – <strong>Høgskolen</strong> i <strong>Narvik</strong><br />
� Hugo Remlo – Multiconsult<br />
Gruppen har hatt ukentlige interne møter. Eksterne møter med veiledere har vært utført<br />
ved behov. Oppgaven har vært utfordrende og bydd på mange nye problemstillinger.<br />
Resultatet er en rapport som ikke er totalt uttømmende for hele prosjektet, men gir<br />
vurderingsgrunnlag for beslutninger. Det er mulig å basere videre arbeid på grunnlag av<br />
denne rapporten.<br />
Ønsker å rette en stor takk til våre veiledere for god hjelp og veiledning, samt andre som<br />
har bistått med nødvendige, nyttige kunnskaper og innspill.<br />
<strong>Narvik</strong> juni <strong>2012</strong><br />
Ole Marius Jensen<br />
Jack Lorentzen<br />
Lars Eckle<br />
Allmenn bygg Side 1
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Innhold<br />
<strong>Forord</strong> ......................................................................................................................................... 1<br />
Sammendrag ............................................................................................................................... 3<br />
Innledning ................................................................................................................................... 4<br />
Bakgrunn ................................................................................................................................ 4<br />
Mål og begrensninger ............................................................................................................. 4<br />
Innhenting av tegninger og informasjon..................................................................................... 5<br />
Tegninger ................................................................................................................................ 5<br />
Samtaler .................................................................................................................................. 5<br />
Tilstandsvurdering .................................................................................................................. 6<br />
Vurdering og beregning av konstruksjonen ................................................................................ 7<br />
Materialvalg ........................................................................................................................... 7<br />
Kapasitetsvurderinger av eksisterende konstruksjon, med påbyggning av 2 ekstra etasjer ... 8<br />
Vegger .................................................................................................................................... 8<br />
Grunnforhold ......................................................................................................................... 11<br />
Fundamenter .......................................................................................................................... 11<br />
Dekke .................................................................................................................................... 11<br />
Vind ....................................................................................................................................... 11<br />
Beregning av stålramme ....................................................................................................... 13<br />
Beregning av Peva samvirkedekke ...................................................................................... 14<br />
Samvirke mellom stål og betong .......................................................................................... 15<br />
Jordskjelvanalyse ................................................................................................................. 16<br />
Ulykkeslaster ........................................................................................................................ 17<br />
Brann, lyd, U-verdi og TEK 10 generelt .................................................................................. 18<br />
Brannkrav ............................................................................................................................. 18<br />
Lydkrav ................................................................................................................................ 19<br />
U-verdi krav ......................................................................................................................... 20<br />
Planløsning og utforming etter TEK 10 ............................................................................... 21<br />
Ventilasjon, elektriske installasjoner og VVS ...................................................................... 22<br />
Tegninger .................................................................................................................................. 23<br />
Totalt kostnadsoverslag ............................................................................................................ 24<br />
Konklusjon ............................................................................................................................... 25<br />
Tilbakeblikk/diskusjon ............................................................................................................. 26<br />
Videre arbeid ............................................................................................................................ 27<br />
Kilder og hjelpemidler .............................................................................................................. 28<br />
Internett ................................................................................................................................ 28<br />
Standarder ............................................................................................................................ 28<br />
Bøker .................................................................................................................................... 29<br />
Hjelpemidler ......................................................................................................................... 30<br />
Vedleggsliste ............................................................................................................................. 31<br />
Allmenn bygg Side 2
Sammendrag<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Hovedrapporten Påbygging av to ekstra etasjer på eksisterende boligblokk tar for seg<br />
sentrale emner innenfor bygging og prosjektering av bygg – boligblokk. Det er per i dag<br />
tenkt en boligblokk på nabotomten som skal oppføres i seks etasjer hvorav de to<br />
øverste skal være tilbaketrukket. Det er derfor foreslått å øke den eksisterende<br />
boligblokken med to tilbaketrukne etasjer. Foreslått reguleringsplan er under<br />
behandling pr. dags dato.<br />
Rapporten er ment som et detaljert forprosjekt - et grunnlag for å vurdere om dette er<br />
et prosjekt som er gjennomførbart. Dette med tanke på bygningstekniske forhold ved<br />
eksisterende konstruksjon, ny konstruksjon og lønnsomhet.<br />
Viktige emner som er betraktet er:<br />
� Innhenting av tegninger og informasjon<br />
� Vurdere, og beregne konstruksjonen<br />
� Vurdere forsterkning, materialer, jordskjelv og eventuelle ulykkeslaster<br />
� Brann, lyd og U-verdi<br />
� Tegninger av bygget<br />
� Byggekostnader<br />
De ulike postene er vurdert og evaluert. Beregningene som er utarbeidet i rapporten<br />
tar utgangspunkt i Norsk Standard samt tegninger av eksisterende konstruksjon.<br />
Dimensjoneringer og kontroll er utført manuelt, og ved hjelp av ulike<br />
beregningsprogrammer. Viktige nøkkeltall kommer frem av tabeller og tegninger.<br />
Rapporten er hovedsaklig basert på:<br />
� TEK 10 med veiledninger<br />
� Byggforsk-serien fra SINTEF<br />
� Norsk Standard/Eurocode<br />
Tekniske tegninger, deriblant armeringstegninger ble tilskaffet i begynnelsen av<br />
prosjektet. Tegningene, og annen informasjon har vært til stor hjelp.<br />
Ulike materialvalg er blitt utført, og påbyggingen består av stålramme og samvirkedekke.<br />
Valget falt på denne løsningen på grunn av egnevekt og vindlaster. Forsterkninger er ikke<br />
nødvendig med dette materialvalget.<br />
Brann, lyd og U-verdi tilfredstilles gjennom egnede materialvalg.<br />
Tegninger og illustrasjoner av nytt bygg er utført i Revit Architecture.<br />
Økonomiberegninger viser at en påbygging vil kunne gi avkastning for borettslaget.<br />
Prosjektet er gjennomførbart.<br />
Allmenn bygg Side 3
Innledning<br />
Bakgrunn<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Vi var i utgangspunktet ikke sikker på hvilken type oppgave vi ønsket å skrive om, men<br />
valget falt raskt da denne oppgaven ble foreslått av Rambøll. En omfattende<br />
prosjekteringsoppgave som ville kunne belyse alle de mest interessante områder av vår<br />
utdanning.<br />
Temaet konstruksjon er interessant og spennende, og noe som ville kunne gi et bedre<br />
grunnlag i jobbsøkersammenheng.<br />
Utvikling i markedet og byggenæring går hurtig, og det er større og større behov for<br />
kompetanse på prosjektering av bygg. Ved å gå inn i ett så utfordrende prosjekt, hvor en<br />
må vurdere den eksisterende konstruksjonen, og den nye opp mot nye krav og vedtekter,<br />
vil man dekke et stort faglig interesseområde.<br />
Mål og begrensninger<br />
Denne rapporten er ment til å gi et vurderingsgrunnlag for om prosjektet er fornuftig å<br />
fortsette med. Den vil også kunne være et grunnlag for eventuelt videre arbeid.<br />
Rapporten dekker tema som er aktuelle og mest kritiske i et forprosjekt. Skjønnsmessige<br />
begrensninger har blitt utført med bakgrunn i de antall timer som var til rådighet.<br />
Prosjektering som ikke er utført er markert i kapittel ”videre arbeid”.<br />
Allmenn bygg Side 4
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Innhenting av tegninger og informasjon<br />
Tegninger<br />
Rambøll hadde tegninger av bygget. Etter vurdering av disse tegningene fant man ikke<br />
armeringstegninger. Disse hadde derimot Multiconsult <strong>Narvik</strong>, som hadde kjøpt opp<br />
arkivet til A. Stoltenberg.<br />
Tegningene omfatter fundamenter, armering og detaljer.<br />
(se vedlegg 1.1 til 1.6)<br />
Samtaler<br />
Kjetil Kristiansen (NaBBL) opplyste at bygget er fundamentert hovedsaklig på fjell med<br />
unntak av trappehus som er fundamentert en halv til en meter over fjell.<br />
Anne Lise Kristensen (styreleder) ga oss generelle opplysninger om bygget.<br />
Allmenn bygg Side 5
Tilstandsvurdering<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Bygningen, Herjangsveien borettslag er en plass-støpt betongbygning i 4 etasjer pluss<br />
kjeller. Denne ble prosjektert av Siv.ing. Adolf Stoltenberg i 1976-77. Stoltenberg var kjent<br />
for å være flink og kreativ med sine løsninger.<br />
Kreative løsninger er noe en må være oppmerksom på ved tolkning av tegninger og<br />
konstruksjon.<br />
Det ble utført en enkel tilstandsvurdering av bygget basert på Byggforsk 700.305.<br />
Tilstandsvurderingen viste ingen alvorlige skader eller mangler på bygget. Horisontale riss<br />
på utvendige vegger mot nord og sør (se vedlegg 17) er største bekymring. Disse blir tildekt<br />
ved utlekting og etterisolering av gavlveggene i forbindelse med oppføring av ekstra<br />
etasjer. Videre eksponering av fukt, karbonatisering og eventuelle klorider blir dermed<br />
begrenset.<br />
Det er ikke vurdert om bygget har noen verneverdige aspekter.<br />
(se vedlegg 2 og 17)<br />
Bilde av Herjangsveien borettslag:<br />
Fotograf: Lars Eckle<br />
Allmenn bygg Side 6
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Vurdering og beregning av konstruksjonen<br />
Materialvalg<br />
Allerede i oppstartsfasen ble materialvalg vurdert. Dette er en viktig faktor med tanke på<br />
konstruksjonens egenvekt, vindkrefter, brann, økonomi og energi.<br />
Konstruksjon i ulike kombinasjoner av tre, stål, betong, samvirkekonstruksjoner og<br />
forskjellige elementer er vurdert.<br />
Første kriteriet er at eksisterende konstruksjon skal kunne bære den ekstra lasten som<br />
påbygging medfører. Ny konstruksjon må derfor ikke påføre for stor belastning.<br />
Overslag av laster med tanke på ulike materialer er gjort. Det har vist seg at dersom<br />
betongvegger benyttes som nye konstruksjonsdeler vil det ikke være mulig å oppføre 2<br />
ekstra etasjer uten å måtte forsterke fundamentene mht forankring av armeringen. Det<br />
er derfor benyttet stålrammer som bærende veggkonstruksjon. Lavere egenvekt er<br />
dermed oppnådd. Utfordringen med denne løsningen er opptak av horisontale<br />
vindkrefter og sammenbinding av konstruksjonen mot eventuelle ulykkeslaster.<br />
Dimensjonerende vindkrefter krever at konstruksjonen må ha en tilpasset egenvekt.<br />
Dersom de nye etasjene har for lav egenvekt, vil det være problematisk å sammenbinde<br />
dekker og stålrammer.<br />
Beregninger med tanke på denne problemstillingen er utført i statikkprogrammet Focus.<br />
Nyttelaster er fjernet og kun egenlaster med lastfaktor lik 1,0 er tatt med i beregningene.<br />
Målet var å fastslå eventuell vertikal strekk på ny konstruksjon, og om eventuell<br />
mekanisk sammenbinding kunne oppnås.<br />
Disse kriteriene, samt lange spenn, legger føringer for materialvalg.<br />
De lange spennene er et resultat av hvor bærende vegger befinner seg i eksisterende<br />
konstruksjon.<br />
Ulike krav i TEK og PBL legger føring for valg av vinduer, dører, vegg og tak oppbygging,<br />
samt hvordan disse bør utføres.<br />
Dekket utføres som et Peva samvirkedekke. Forklaringen bak dette er at man vil oppnå et<br />
skreddersydd og stiv løsning for dette bygget. Stålet i platene og armeringsstålet generelt<br />
vil være mer identisk med eksisterende bygg, enn hva hulldekkeelementer vil være.<br />
Resultatet blir et relativt homogent bygg.<br />
Ulempen med denne typen dekke er at det krever understøttelse i byggeperioden på 20<br />
dager. Understøttelsen bidrar til reduksjon av varig nedbøyning.<br />
Økonomiske vurderinger er gjort i Holteprosjekt, og vi har funnet at denne løsningen vil<br />
være et noe rimeligere alternativ enn hulldekkeelementer. Valg av denne løsningen<br />
kommer også på bakgrunn av interesse for samvirkekonstruksjoner.<br />
Allmenn bygg Side 7
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Kapasitetsvurderinger av eksisterende konstruksjon, med påbygging av<br />
to ekstra etasjer<br />
Påbyggingen skal utformes av stålrammer og Peva samvirkedekke.<br />
Denne ekstra belastningen inngår i beregningene som egenlast. I tillegg er det tatt med<br />
snø-, vind- og nyttelast.<br />
Eksisterende vegger, dekke og fundamenter besår av betong, kvalitet B20.<br />
(se vedlegg 3)<br />
Vegger<br />
Veggene innehar ikke minimumsarmering iht NS-EN-1992-1-1.<br />
Kapittel 12 i standarden omhandler akkurat denne type betongkonstruksjoner, og dette<br />
kapittlet har blitt benyttet.<br />
Uarmert/lette armert betong er mindre duktil enn betong som er fullt armert. På dette<br />
grunnlaget reduseres αcc som er 0,85 til αcc,pl som er 0,80. Dette gir utslag i<br />
dimensjonerende styrke.<br />
(α er en faktor som tar hensyn til langtidslastlast, som igjen reduserer trykkfastheten over tid)<br />
Beregninger med hensyn til trykk og knekking er utført med utgangspunkt i to mest<br />
kritiske snitt.<br />
Allmenn bygg Side 8
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Illustrasjonen viser kritisk snitt ved et av byggets hjørner i 1 etasje:<br />
Hentet fra vedlegg 1.1.<br />
Dimensjonerende last er beregnet til 160 kN/m for dette snittet.<br />
Det er konservativt vurdert en eksentrisitet på 30 mm.<br />
Veggen har 20mm isolasjon mht kuldebro i etasjeskiller (se vedlegg 1.5). Tverrsnittet for<br />
betongen reduseres dermed med 20 mm. Veggen er fastholdt på tre sider.<br />
Beregninger er utført, og dimensjonerende kapasitet er 390 kN/m.<br />
Allmenn bygg Side 9
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Illustrasjonen viser kritisk snitt i kjelleretasjen hvor innervegg er 150mm tykk.<br />
Belastningsbredden settes til 4,8 meter:<br />
Hentet fra armeringstegning over fundamenter.<br />
Dimensjonerende last er beregnet til 341 kN/m for dette snittet. Det er konservativt<br />
vurdert en eksentrisitet på 20mm. Vurderingen settes opp mot det andre snittet. Veggen<br />
har ingen isolasjon, noe som gir fult tverrsnitt. Veggen er her fastholdt i fire retninger.<br />
Reduksjonsfaktor vil ved utregning gi en større verdi enn det andre snittet, og dermed<br />
oppnå en vesentlig økning av kapasiteten.<br />
Det er ikke behov for noen videre beregning.<br />
Konklusjonene er at de eksisterende veggene er funnet sterke nok for å tåle en<br />
påbyggning av ovenfornevnt type konstruksjon med god margin.<br />
Allmenn bygg Side 10
Grunnforhold<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Grunnforholdene antas å være utsprengt og planert på fjell. Betraktningen gjøres med<br />
hjelp av byggtegninger, samtale med personer som var på befaring under oppføringen av<br />
bygget, og ut i fra gamle bilder av området.<br />
Byggegrunnen formodes konservativ å ha et tillatt grunntrykk på 0,3 MPa.<br />
Dimensjonerende trykk er beregnet til 0,25 MPa.<br />
Fundamenter<br />
Fundamentenes armering med tanke på moment er på 523,6 mm 2 . Behovet for å oppnå<br />
tilstrekkelig kapasitet er 177,6 mm 2 , men minimumsarmeringen krever 285 mm 2 .<br />
Fordelingsarmeringen er på 201 mm 2 , med et krav til minimumsarmering på 105 mm 2 .<br />
Kravet til maks avstand mellom stengene på 450 mm er også innfridd.<br />
Fundamentene innehar ikke skjærarmering. Ut i fra NS-EN-1992-1-1 er det ikke krav om<br />
dette.<br />
Heftkapasiteten til strekkarmeringen vurderes ut i fra ulike innfallsvinkler. Fundamenter<br />
som er mest kritiske har størrelser på 900*300 og 800*250 (b*h).<br />
Vurdering av heft er utført på to måter, ut i fra ren momentbetraktning, og etter NS-EN-<br />
1992-1-1, 9.8.2.2.<br />
Fundamentene er vurdert til å ha kapasitet for en påbygning av to ekstra etasjer som<br />
består av samvirkedekke og stålrammer.<br />
Dekke<br />
Dekke som nå fungerer som tak til bygget, er identisk med øvrige dekker. Armering,<br />
sammenbinding og tykkelse er helt lik. Videre vurderinger gjøres ikke på dette stadiet, da<br />
det vurderes som akseptabel løsning at taket vil fungere som dekke. Tak vil ha en større<br />
belastning enn dekke etter NS-EN 1990 og NS-EN 1991-1-3.<br />
Vind<br />
Grunnverdier for <strong>Narvik</strong> og lokalisering er hentet fra NS-EN 1991-1-4<br />
Forenklet metode etter NS-EN 1991-1-4 beskriver metode for å finne vindtrykkhastighet.<br />
Sammenstilling av resultatet etter manuelle beregninger med verdi funnet i RIF regneark<br />
(se vedlegg) gir høyest verdi i RIF beregningen. Da denne er størst ble denne brukt videre<br />
i oppgaven.<br />
Vindtrykkhastighet q(z)p = qp0(z) ≈ 1,4 kN/m²<br />
Verdien er brukt for å finne trykk og sug på vegger og tak (Se vedlegg 4.1). Resultatet her<br />
er videre brukt i beregninger av kapasitet.<br />
Allmenn bygg Side 11
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Det ble gjort forenklede betraktninger med hensyn til konstruksjonen.<br />
Stabiliteten til bygget er enkelt vurdert med tanke på denne vindkraften. Tyngdepunktet<br />
av bygningsmassen ble beregnet, og egenvekten til konstruksjonen er så stor at bygget<br />
ikke vil vippe eller få strekk på grunn av løft (se illustrasjonen under). Det samme gjelder<br />
vegg med minst egenvektbelastning. Når det gjelder den eksisterende konstruksjonen er<br />
det gjort enkle overslag med tanke på ekstra trykkraft ut fra tyngdepunktet til bygget.<br />
Vurderingen gjøres ved å se på byggets bærevegger som en stor veggskive. Dette gir<br />
veggene et svært stort annet arealmoment I lik 1,4x10 15 mm 4 i forhold til moment fra<br />
vindkraft lik 185 kNm, noe som resulterer i en ubetydelig trykkraft (vedlegg 4.3).<br />
Per Kr. Larsen konstruksjonsteknikk 2008 - side 112 sier: ”Boligblokker ble tidligere ofte<br />
bygget i plasstøpt betong, med bærende gavl- og innervegger. Dette gir en monolittisk<br />
konstruksjon med stor stivhet i alle retninger. Det er derfor ikke nødvendig å gjøre<br />
spesielle vurderingerav stabiliteten til slike bygg”.<br />
Vindkrefter er spesielt vurdert med hensyn til den nye delen av konstruksjonen. Dette<br />
gjelder beregninger som er gjort i Focus med tanke på vindkryss og stål-stavenes<br />
dimensjon og kapasitet, samt beregninger som gjelder forankringer.<br />
(se vedlegg 4.1, 4.2 og Focus- beregninger 5.1(mappe))<br />
Illustrasjonen viser skisse med beregnede krefter – brukt til momentberegninger.<br />
Egenvekt er adskillig større enn maksimalt opptredende vindkraft:<br />
Allmenn bygg Side 12
Beregning av stålramme<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Alle beregninger er utført i Focus statikkprogram. Det er utført manuell kontroll av disse<br />
beregningene.<br />
Det benyttes kun stål i kvalitet S 235.<br />
Stål-stavene er utførte i UPE 80, 100 og 120, samt noe i HEA 120. Dette varierer mellom<br />
etasjene.<br />
Vindavstivninger er utført i samme profiler som stål-stavene, men det er også lagt inn en<br />
del rundstål. Rundstålet er kun beregnet for strekkrefter.<br />
(se vedlegg 5.1 og 5.2)<br />
Oversiktsbilde av vegger som understøtter dekke/tak i 5 og 6 etasje tegnet i Revit:<br />
Illustrasjonen viser metodikken til hvordan stål rammenes belastninger er fordelt.<br />
Verdiene til egenlast, nyttelast, vindlast og snølast vises fram i datafiler i Focus<br />
konstruksjon, samt utførte beregningsrapporter i pdf format.<br />
Allmenn bygg Side 13
Beregning av Peva samvirkedekke<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Beregninger er utført manuelt, og kontroller opp mot Peva beregningsprogram.<br />
Dette beregningsprogrammet innehar ikke oppdatert NS-EN.<br />
De ulike beregningsformene samsvarer ikke helt, og da spesielt med tanke på<br />
nedbøyning. Manuelle beregninger resulterer i halvparten av nedbøyningen (20,5 mm og<br />
26,1 mm), mens Peva program gir (50 mm og 47 mm)<br />
Dekketykkelsen måtte økes fra 200 mm til 220 mm i Peva beregningsprogram. Dette<br />
gjelder kun takdekket.<br />
Begge metoder gir kapasitetsvurderinger som er innenfor tillatte verdier. (se vedlegg 6.1 -<br />
6.5)<br />
Illustrasjon av Peva samvirkedekke:<br />
Hentet fra: http://www.alsvag.no/PEVA-R-45<br />
Snittegning av Peva 45:<br />
Hentet fra:<br />
http://x1.norbye.no/alsvag.no/index.lasso?cat=Samvirkeplaten%20PEVA%AE45&site=als<br />
vag.no<br />
Allmenn bygg Side 14
Samvirke mellom stål og betong<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
De horisontale vindkreftene mellom stålsvill og Peva dekke tas opp ved bruk av<br />
sveisbolter. Ved endeopplegg, dvs yttervegger, bøyes det i tillegg armeringsjern rundt<br />
sveisbolter som forankres inn i betongdekket, samt parallel lengdearmering på motsatt<br />
side av sveisboltene.<br />
Kreftene mellom stålstaver og Peva dekke tas opp med Hilti bolter og forankringsplater.<br />
Beregninger av Hilti bolter og størrelse av forankringsplater er utført med Hilti PROFFIS<br />
anchor.<br />
Det er ingen horisontale krefter som tas opp ved ytterveggenes kanter. Dette er spesielt<br />
viktig på dekke i 5 etasje, som både har større belastning og lavere kvalitet på betongen,<br />
satt opp mot 6 etasje.<br />
Opplegg/fot på stålstaver mot betongdekke er ikke konstruert. Stav som har største<br />
vertikal kraft (5 etg) har behov for kontaktflate på ca 120mm*210mm. Stålfot må gi en<br />
jevnt fordelt kraft mot betongen.<br />
(se vedlegg 7.1 - 7.9)<br />
Illustrasjon fra beregning utført i Hilti PROFFIS anchor program:<br />
(se vedlegg 7.6)<br />
Allmenn bygg Side 15
Illustrasjon av sveisbolter:<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Hentet fra: http://www.jamestownprofiling.com/gallery/index/plate-girders/20<br />
Jordskjelvanalyse<br />
Bygget er sjekket opp mot NS-EN 1998 – Prosjektering av konstruksjoner for seismisk<br />
påvirkning.<br />
Standarden angir kriterier for når det må tas hensyn til- og når det ikke trengs å tas<br />
hensyn til seismiske laster i standarden.<br />
Påvisning av seismisk last kan unnlates hvis (NS-EN 1998) :<br />
- ag*S ≤ 0,49 m/s². - ag ≤ 0,39 m/s²<br />
- Konstruksjoner i seismisk klasse I, og lette byggverk av tre.<br />
Beregningene viser nivå under terskelverdi. Det vil si at lokaliseringen betegnes som et<br />
område med svært lav seismisitet.<br />
Bestemmelsene i Eurokode 8 viser dermed at det ikke er nødvendig å påvise kapasitet<br />
som inkluderer seismiske laster.<br />
(se vedlegg 8)<br />
Allmenn bygg Side 16
Ulykkeslaster<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Boligblokken er i konsekvensklasse 2b. Dette er på bakgrunn av at det er en boligblokk<br />
som overskrider 4 etasjer.<br />
NS-EN 1991-1-7 oppfordret til å gjennomføre tiltak for å redusere risikoen for<br />
ulykkeslaster. Eksempel kan være å sette opp beskyttelse som stolper eller rekkverk. På<br />
denne måten vil en forhindre at en kraftpåvirkning oppstår direkte på bygget.<br />
Med tanke på støt fra kjøretøyer anbefales at egnet rekkverk/autovern settes opp rundt<br />
byggets utsatte sider. Vurderinger angående støt ved prosjektering av eksisterende bygg<br />
er noe usikkert.<br />
Bygningen befinner seg i konsekvensklasse 2b, og det bør settes krav til horisontal og<br />
vertikal sammenbinding. Bygningen skal prosjekteres for å motstå brudd som følge av et<br />
lokalt brudd uten spesifikt årsak (se NS-EN 1991-1-7, tillegg A).<br />
Vurderinger av horisontal og vertikal sammenbinding er utført, og det er vist at dette er<br />
gjennomførbart. Riktignok kreves dette et rikelig antall bolter og en viss størrelse av<br />
forankringsplatene. Sveisbolter, og eventuelle gjennomgangsbolter som er ment for å<br />
sammenbinde toppsvill og dekke gjennstår som videre arbeid.<br />
(se vedlegg 9)<br />
Allmenn bygg Side 17
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Brann, lyd, U-verdi og TEK 10 generelt<br />
Brannkrav<br />
TEK 10 angir krav for utførsel av bygninger for å motstå brann.<br />
Eurocode 2 og 3 gir beregningsgrunnlag opp mot brann. Dette betraktes og beregnes i<br />
«Vurdering og beregning av konstruksjonen.»<br />
Risiko- og brannklasse for bygget:<br />
� Risikoklasse 4<br />
� Brannklasse 3<br />
Eksisterende bygg er med på å bestemme løsninger med tanke på utforming og bærende<br />
konstruksjon.<br />
Vedlegg nr 10 viser krav til detaljer og flere løsninger.<br />
Hver nye leilighet utføres som egen branncelle med rømningsvei til trapperom og balkong<br />
med god tilgang for eventuell redningsinnsats.<br />
Hele blokka utstyres med brannalarmanlegg med optiske røykdetektorer.<br />
De fleste brannkrav blir tilfredsstilt når utførelsen av vegger, tak, gulv, vinduer og dører<br />
utføres i lydabsorberende materialer og lydhemmende kostruksjon.<br />
Trapperommet, tr1, er egen branncelle og utføres i brannhemmende materialer.<br />
Illustrasjonen viser skisse over brannklassifisering av hovedsystem i boligblokk :<br />
Kilde: www.bks.byggforsk.no (se vedlegg 10)<br />
Allmenn bygg Side 18
Lydkrav<br />
Krav, NS 8175:<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Klasse C tilfredsstiller bygningsmyndighetenes minstekrav (TEK 10).<br />
Dette bygget er dimensjonert etter klasse C.<br />
Laveste grenseverdi for veid feltmålt lydreduksjonstall, R'w:<br />
Mellom boenheter, fellesarealer o.l. : R'w ≥ 55 dB<br />
Høyeste grenseverdi for feltmålt veid normalisert trinnlydnivå, L'n,w :<br />
Mellom boenheter: L'n,w ≤ 53 dB<br />
I boenheter fra toalett, bad, terrasse L'n,w ≤ 58 dB<br />
Høyeste grenseverdi for etterklangstid, T:<br />
I trapperom/fellesarealer/fellesgang T ≤ 1,3 s<br />
Krav til støynivå fra tekniske installasjoner:<br />
Lp,AFmax ≤ 32<br />
Lp,AeqT ≤ 30<br />
Lp.CFmax ≤ 47<br />
Grenseverdier for støy utenfra (dB)<br />
Dag Lp,Aeq,24h ≤ 30<br />
Natt Lp,AFmax ≤ 45<br />
Bygget blir utført med lydreduserende vinduer, lydvegger, lydabsorberende materialer på<br />
gulv og andre detaljer for å komme innenfor angitte grenseverdier.<br />
Vedlegget angir krav og viser detaljerte valg av løsninger.<br />
(se vedlegg 11)<br />
Illustrasjon hentet fra bks.byggforsk.no Illustrasjon hentet fra rockwool.no<br />
Allmenn bygg Side 19
U-verdi krav<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Krav til u-verdi, etter TEK 10:<br />
Yttervegg ≤ 0,18 W/( )<br />
Tak ≤ 0,13 W/( )<br />
Glass, vindu/dør ≤ 1,2 W/( ), maks 20 % av oppvarmet BRA<br />
Beregnet u-verdi:<br />
Yttervegg front og bakvegg – 0,17 W/( )<br />
Yttervegg gavl – 0,18 W/( )<br />
Tak – 0,12 W/( )<br />
Glass, vindu/dør -1,0 W/( ), Under 19 % av oppvarmet BRA<br />
Yttervegger mht langsider er oppbygd med 198 mm trestender og 48 mm innvendig<br />
utlektning.<br />
Gavlveggene er oppbygd med 120 mm UPE stålstender, 70 mm innvendig utlektning og<br />
100 mm utvendig. Dette for å opprettholde krav til lyd, brann og u-verdi.<br />
(se vedlegg 12.1 - 12.3)<br />
Illustrasjon over oppbygging av ulike yttervegger:<br />
Yttervegger langsider Yttervegger kortsider<br />
Hentet fra org.ntnu.no/byggverksted Hentet fra Handbok for ytterväggar<br />
Allmenn bygg Side 20
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Planløsning og utforming etter TEK 10<br />
Leilighetene er utført på best mulig måte med tanke på utforming da det var en del<br />
begrensninger med hensyn til eksisterende bygg. Bredde i korridor ved leilighetsdører vil<br />
ikke tilfredsstille krav, og det må søkes dispensasjon på dette punkt.<br />
Alle de fire leilighetene får et bruksareal på 77 og er identiske bortsett fra terrassene<br />
som varierer noe.<br />
Hver leilighet inneholder:<br />
� Kjøkken - 15,8<br />
� Bad - 7,3<br />
� To soverom – 7,2 og 10,4<br />
� Stue/oppholdsrom – 30,9<br />
� Bod – 2,25<br />
� Gang/garderobe – 3,1<br />
� Terrasse 5.etg – 26<br />
� Terrasse 6.etg – 17,4<br />
Vedlegg viser plantegninger.<br />
(se vedlegg 14)<br />
Utformingen av leilighetene er basert på TEK 10 kapittel 12. Planløsning og bygningsdeler<br />
i byggverk.<br />
Det er heis i bygget og trinnfri adkomst. Alle dører skal ha minimum 900 mm bredde og<br />
terskelhøydene maksimum 25 mm. Vinduer utføres som rømningsvinduer fra sov- og<br />
oppholdsrom.<br />
Badet vil få gulvplass foran toalett med radius minimum 1,5 meter, fri gulvplass på den<br />
ene siden av toalettet på minst 0,9 meter og minst 0,2 meter på den andre siden samt<br />
trinnfri dusjsone.<br />
Hver av leilighetene vil også ha bod, samt sportsbod i kjeller og god bredde på terrasser.<br />
Allmenn bygg Side 21
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Ventilasjon, elektriske installasjoner og VVS<br />
Blikkenslagerbedrift Chr. Føre AS og elektrikerfirma Haneseth avdeling <strong>Narvik</strong> AS har<br />
foreslått tilfredsstillende løsninger angående mekanisk balansert ventilasjon og<br />
standard elektriske installasjoner, med kostnadsoverslag.<br />
Med hensyn til VVS har vi plassert bad og kjøkken strategisk ovenfor hverandre slik at<br />
rørgater kan videreføres til nytt påbygg.<br />
Illustrasjonen viser løsning av mekanisk balansert ventilasjon<br />
(se vedlegg 13)<br />
Allmenn bygg Side 22
Tegninger<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Nye tegninger er basert på de originale tegningene som er tilskaffet, samt befaring.<br />
Tegneprogrammet som er benyttet er Revit Architecture.<br />
Tegningene omfatter fasader av eksisterende bygg, fasader nytt bygg, samt<br />
plantegninger. Alle tegningene er i 3D.<br />
I tillegg er det laget tegninger som viser plassering av stålstaver.<br />
Opprinnelige tegninger legges ved som egne vedlegg. Golv-, tak-, snitt- og plantegninger<br />
legges ved. Armeringstegninger legges ikke ved. Dette er grunnet opphavsrett da<br />
rapporten blir offentliggjort.<br />
(se vedlegg 1.1 – 1.6, 14 og 16)<br />
Bygget tegnet i Revit – Før og etter.<br />
Allmenn bygg Side 23
Totalt kostnadsoverslag<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Huskostnad (1-6) 5 920 503 kr<br />
Entreprisekostnad (1-7) 5 952 553 kr<br />
Byggekostnad (1-8) 6 246 665kr<br />
Grunnkalkyle (1-9) 8 320 832 kr<br />
Sikkerhetsmargin + tillegg 5% (6 000 000) 300 000 kr<br />
Rammekostnad 8 620 832 kr<br />
Har ekstra sikkerhetsmargin i arbeidsgiveravgift som ikke er justert ned fra 14,1 % til 5,1<br />
% i <strong>Narvik</strong> (regjeringen.no).<br />
Forventet prosjektkostnad pr leilighet (Rammekost/ant leiligheter) 2 155 208 kr<br />
Pris pr kvadratmeter leilighet med fellesområder (Prosj.kost. / m2) 23 684 kr<br />
Forventet salgspris pr m2 i Nordland (mars <strong>2012</strong>)<br />
(http://www.dn.no/eiendom/bolig/article1598387.ece) 28 800 kr<br />
Denne er litt lav da dette er et snitt for hele Nord Norge.<br />
(Tromsø 32 300 kr)<br />
Ca kvadrat pr leilighet med felles område er 364/4 = 91 m2<br />
Forventet inntekt på salg av leilighetene (forventet salgspris * m2) 2 620 800 kr<br />
Total salgsinntekt (forventet inntekt pr leilighet * ant leiligheter) 10 483 200 kr<br />
Total differanse prosjektkostnad og salg – forventet overskudd 1 862 368 kr<br />
(se vedlegg 15.1 – 15.3)<br />
Allmenn bygg Side 24
Konklusjon<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Etter 1280 timer med prosjektarbeid er det opparbeidet et detaljert forprosjekt med<br />
resultater som absolutt er mulig å bygge videre på.<br />
Rapporten viser at det eksisterende bygget har tilstrekkelig kapasitet for påkjenningen av<br />
to nye etasjer.<br />
Påbygging av Herjangsveien borettslag vil kunne gi økonomisk avkastning.<br />
Bygget er foreslått med terrasse på tak som utnytter solforhold.<br />
Det er utarbeidet en rapport med vedlegg som inneholder tegninger, beregninger,<br />
beskrivelser og diverse prosjektdokumenter.<br />
Allmenn bygg Side 25
Tilbakeblikk/diskusjon<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
� Vertikale staver som er utført som HEA profiler kan med fordel reduseres til UPE<br />
profiler hvis senteravstanden endres fra 1200mm til 600mm. Trykket på betongen<br />
vil dermed bli mer jevnt fordelt over akkurat disse områdene, og fot/trykkplate til<br />
stavene blir mindre i areal.<br />
� Ulike vertikale strekklaster og horisontale forskyvningskrefter på staver gjør at det<br />
i noen tilfeller er utfordrende å sammenbinde stål og betong. Ved eventuell<br />
forsterkning av fundamentene kan vegger oppføres i betong, men da til øke<br />
kostnader. Sammenbinding av betong og armering mellom etasjene er mindre<br />
krevende. Betongen vil samtidig få jevnt fordelt trykkbelastning istedenfor rene<br />
punktbelastninger.<br />
� Det er svært vanskelig å beregne u-verdien i en vegg oppbygd av stålstender på<br />
grunn av at stålet høye varmekonduktivitet. Det er vanlig at steget i en<br />
stålstender blir delvis perforert med hull for å begrense varmekonduktiviteten. I<br />
et slikt tilfelle bør man beregne u-verdien ut ifra en numerisk tabell som kan<br />
håndtere dette.<br />
Allmenn bygg Side 26
Videre arbeid<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Det er en del relevant materiale og beregninger som ikke er rukket over i dette<br />
forprosjekt.<br />
Detaljer som må ses mer nøye på:<br />
� Dimensjonering av fot til staver<br />
� Knutepunkter mellom stav og toppsviller, samt stav og fot.<br />
� Vertikal sammenbinding mellom sveisbolter og dekke/tak – ulykkeslast.<br />
� Økonomi på et mer grundig nivå. (Erfaring)<br />
� Byggetid og okkupering av område utenfor (Erfaring)<br />
� Reguleringsplan arbeid.<br />
� Søknadsprosess - noen krav bør søkes fritak for.<br />
� Tekniske installasjoner må utdypes mer nøyaktig.<br />
� BIM – modellering.<br />
� Trappehus med heis<br />
� Veranda og terrasser.<br />
Allmenn bygg Side 27
Kilder og hjelpemidler<br />
Internett<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Sintef Byggforsk Kunnskapssystemer<br />
www.bks.byggforsk.no<br />
Datablader:<br />
522.513 Lydisolerende tunge etasjeskillere<br />
524.325 Lyd – lette innervegger<br />
527.307 Støy – korridorer og trapperom<br />
421.425 Isolering mot utendørs støy<br />
321.022 Oversikt over krav og løsninger ved brannteknisk prosjektering<br />
520.315 Brannbeskyttelse av stålkonstruksjoner<br />
520.322 Brannmotstand for vegger<br />
700.305 Tilstandsvurdering<br />
471.017 Kuldebroer<br />
Rockwool<br />
www.rockwool.no<br />
U-verdi beregningsprogram<br />
NorDan<br />
http://www.nordan.no/wp-content/uploads/2010/12/Vindu-prisliste-2010.pdf<br />
Norsk Stål<br />
http://www.norskstaal.no/<br />
Jamestown<br />
http://www.jamestownprofiling.com/gallery/index/plate-girders/20<br />
Alsvåg<br />
http://x1.norbye.no/alsvag.no/index.lasso?cat=Samvirkeplaten%20PEVA%AE45&site=als<br />
vag.no<br />
http://www.alsvag.no/PEVA-R-45<br />
Standarder<br />
NS-EN 1990 Grunnlag for prosjektering av konstruksjoner<br />
NS-EN 1991-1-1 Tetthet, egenvekt, nyttelast.<br />
NS-EN 1991-1-3 Snølaster<br />
NS-EN 1991-1-4 Vindlast<br />
Allmenn bygg Side 28
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
NS-3491-4 Vindlast – eldre standard.<br />
NS-EN 1991-1-7 Ulykkeslaster<br />
NS-EN 1992 Prosjektering av betongkonstruksjoner<br />
NS-EN 1993 Prosjektering av stålkonstruksjoner<br />
NS-EN 1994-1-1 Prosjektering av samvirkekonstruksjoner for stål og betong<br />
NS-EN 1994-1-2 Prosjektering av samvirkekonstruksjoner for stål og betong - Brann<br />
NS-EN 1998 Prosjektering av konstruksjoner for seismisk påvirkning<br />
NS 8175:2008 Akustikk og støy<br />
NS 3453 Kostnader ved byggeprosjekt<br />
Bøker<br />
Betongelementboka<br />
Forsen, Vennesland, Vinje<br />
bind D – Brannmotstand, bestandighet og tetting – 1997<br />
ISBN: 9788299188074<br />
Østreng, Alexander, Knutstad<br />
bind E – Varmeisolering og lydisolering – 1997<br />
ISBN: 9788299188081<br />
Bygningsteknisk forskrift med veiledning – TEK 10<br />
Edvartsen og Ramstad 2010 Trehus, håndbok 53. Norges byggforskningsinstitutt.<br />
ISBN: 9788253609195<br />
HB 248 - Statens vegvesen – Lyd.<br />
Holte prosjekt, Kalkulasjons-nøkkelen 2011.<br />
Irgens 2000– Statikk - Statiske beregninger<br />
ISBN: 8251916003<br />
Jensen og Hansen 2010 – Bygnings-beregninger-<br />
ISBN: 9788757127249<br />
Kolstad 2011 – Revit Architecture<br />
ISBN: 9788205407350<br />
Larsen, 2008 - Konstruksjonsteknikk – Laster og bæresystemer<br />
ISBN: 9788251923750<br />
Røhne og Vangestad – 2001- Betongkonstruksjoner<br />
ISBN: 8205295077<br />
Allmenn bygg Side 29
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
Røhne og Vangestad – 1982- Betongkonstruksjoner dimensjonering<br />
ISBN: 82-00-28220-1<br />
Beton-Kalender 1987 Teil 1<br />
ISBN: 3-433-01102-8<br />
Svensson Tengberg 2004 – Handbok för ytterväggar<br />
ISBN: 917127040 X<br />
Sørensen 2010 – Betong konstruksjoner<br />
ISBN: 9788251925396<br />
Tyren 2010 - PBL<br />
ISBN: 9788215017471<br />
Utsi og Lagerquist - Kompendie – Etter NS-EN 1994-1-1<br />
Hjelpemidler<br />
Revit architecture<br />
Focus konstruksjon <strong>2012</strong> – Studentversjon<br />
Peva 45 versjon 1.1.6<br />
Hilti proffis anchor versjon 2.3.0<br />
RIF regneark – Vindberegning etter NS 3491-4<br />
Rockwool web-basert beregningsprogram.<br />
Paint – skisser<br />
MS- Office.<br />
Allmenn bygg Side 30
Vedleggsliste<br />
Finnes på vedlagt CD<br />
<strong>Hovedprosjekt</strong> <strong>2012</strong><br />
1.1 Tegninger gulv over 1 etg<br />
1.2 Gulv over 2 og 3 etg<br />
1.3 Gulv over 4 etg<br />
1.4 Plantegning 1 2 3 4 etg<br />
1.5 Snittegning overgang yttervegg dekke<br />
1.6 Tak tegning<br />
2 Tilstandsvurdering<br />
3 Kapasitetsvurderinger av eksisterende bygg<br />
4.1 Vindlaster<br />
4.2 Vind RIF vindhastighetstrykk<br />
4.3 Trykk og strekk pga vind<br />
5.1 Focus beregning av bindingsverk i stål (MAPPE)<br />
5.2 Stikkontroll av Focus<br />
6.1 Peva samvirkedekke 5<br />
6.2 Peva samvirkedekke – 6<br />
6.3 Støttearmering over midtfelt<br />
6.4 Peva program 5etg (MAPPE)<br />
6.5 Peva program 6etg (MAPPE)<br />
7.1 Forbindelse sveisebolter<br />
7.2 Hilti midtvegger 5etg<br />
7.3 Hilti midtvegger 6etg<br />
7.4 Hilti ved trappehus 5etg<br />
7.5 Hilti ved trappehus 6etg<br />
7.6 Hilti yttervegg 5etg<br />
7.7 Hilti yttervegg 6 etg<br />
7.8 Hilti ulykkeslast 5 etg midtvegg vertikal sammenbinding<br />
7.9 Hilti ulykkeslast 6 etg midtvegg horisontal sammenbinding<br />
8 Jordskjelv<br />
9 Ulykke<br />
10 Brann<br />
11 Lyd<br />
12.1 U-verdi<br />
12.2 U-verdi Rockwool Evaluering mot TEK 10<br />
12.3 U-verdi Rockwool konstruksjonsdata<br />
13 Ventilasjon<br />
14 Nye tegninger (MAPPE)<br />
15.1 Kostnadsoverslag<br />
15.2 Prisoverslag elektriker<br />
15.3 Stålpriser<br />
16 Revit programfiler (MAPPE)<br />
17 Bilder (MAPPE)<br />
18.1 Microsoft Project - Prosjektplanlegging - red 06.06<br />
18.2 Microsoft Project – timer<br />
18.3 Notat om fremdrift gjennom prosjektet<br />
18.4 Regneark timeforbruk - S-kurve - revidert juni<br />
18.5 Uke oppfølging_ gjennomførte aktiviteter<br />
Allmenn bygg Side 31