Sylling kirke 1852 Viet til St.Margareta og St.Hallvard - Lier kommune
Sylling kirke 1852 Viet til St.Margareta og St.Hallvard - Lier kommune
Sylling kirke 1852 Viet til St.Margareta og St.Hallvard - Lier kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong><strong>1852</strong><strong>Viet</strong> <strong>til</strong> <strong>St</strong>.<strong>Margareta</strong><strong>og</strong> <strong>St</strong>.<strong>Hallvard</strong>Velkommen <strong>til</strong> <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong> Vi håper du her vil få en s<strong>til</strong>lestund i vakre omgivelser der <strong>kirke</strong>n, <strong>kirke</strong>bakken <strong>og</strong><strong>kirke</strong>gården er et naturlig sentrum. Vi ser <strong>og</strong>så gjerne at duleser brosjyren vi har laget. Den vil gi deg noe informasjon om<strong>kirke</strong>n <strong>og</strong> litt om bygda der <strong>kirke</strong>n har fått en sentral plass,
åde i terrenget <strong>og</strong> i folks bevissthet.
”Kirken står i bondens tankepå et høyt sted”, skrevBjørnson i 1857. Slik liggerda <strong>og</strong>så <strong>kirke</strong>n i <strong>Sylling</strong> – påKirkerud ved prestegården,øverst i bygda i ly avHørtekollen.Utseendemessig er denakkurat slik vi nordmenn avi dag fores<strong>til</strong>ler oss en <strong>kirke</strong>.Tårnet ligger mot vest medvåpenhuset, der eidobbeltdør tar oss videre innmot <strong>kirke</strong>rommet. Et åpent<strong>og</strong> lyst ”auditorium” somfører fram <strong>til</strong> koret <strong>og</strong> altereti øst, noe opphøyet <strong>og</strong>dessuten smalere fordisakristi <strong>og</strong> dåpsventeromopptar plass på begge sider.Fra <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong>.Til prekestolen kommer duvia ei lita trapp i koret, <strong>og</strong>presten blir på den måtengodt synlig fra alle deler av<strong>kirke</strong>rommet.Etter reformasjonen var detslik at folks interesse skullerettes mot prekenen i stedetfor nattverden. Kirken fikk<strong>og</strong>så faste benker slik at folkkunne holde seg i ro <strong>og</strong> væremer konsentrerte. Det kanvære at mangel på gulvplassgjorde det nødvendig med etgalleri bak i <strong>kirke</strong>n. Der er idag foruten benker <strong>til</strong>menigheten, <strong>og</strong>så orgeletplassert. Hadde Block-Watne laget en katal<strong>og</strong> medtegninger av <strong>kirke</strong>bygg for
drøye hundre <strong>og</strong> femti årsiden, ville <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong> iden stått fram som en avmange varianter som alle varbygd over samme lest.Krusifikset kom <strong>til</strong> 100-års jubileet i1952. Alterduken er sydd av SolveigRingnes. Lysestakene er en gave fraØvre <strong>Lier</strong> Bondekvinnelag.Glassmaleriene i korets <strong>og</strong> skipetsvinduer er utført av Per Vigeland i1952.Litt historikkI loven av 1851 stod det at<strong>kirke</strong>n skulle romme 3/10 avmenigheten. I Norge var detden gang oppgangstider, <strong>og</strong>mange trange <strong>og</strong> mørkemiddelalder<strong>kirke</strong>r falt i grus- for så å gjenoppstå somhvite lang<strong>kirke</strong>r i tre, mureller teglstein.I 1851 startet <strong>og</strong>såbyggingen av nye <strong>Sylling</strong><strong>kirke</strong>. Kirkene kom alt i1837 under kommunalforvaltning. Da som nå vardeDøpefontenstaslige byggene en tungutgiftspost. For å kunneoppfylle lovens strenge kravom plass, måtte den gamlemiddelalder<strong>kirke</strong>n påKirkerud rives.Middelalder<strong>kirke</strong>n forsvant,men materialene ble bruktvidere. Det fins fåopplysninger om hvordanden så ut, men vi kan tenkeoss at den vel ikke var ulikmiddelader<strong>kirke</strong>ne somfortsatt står. Kanskje kan vived å studere Røyken <strong>kirke</strong>
få en viss fores<strong>til</strong>ling omhvordan den var? Kirkenhar <strong>og</strong>så blitt påvirket avpolitiske <strong>og</strong> religiøsestrømninger. Mye avinventaret som var i <strong>kirke</strong>n<strong>til</strong> å begynne med var nokalt fjernet før rivingenstartet. Under reformasjonenforsvant mye av det som bleforbundet med katolskreligiøs tenkning, <strong>og</strong> detgikk hardt utoverhelgenbilder <strong>og</strong> annet somhadde skapt festivitas i denkatolske <strong>kirke</strong>n.Etter reformasjonen blestore deler av <strong>kirke</strong>godsetovertatt av kongen.Kirkeklokkene-Den <strong>til</strong> høyre fra 1300 tallet.Ettersom kongen rett somdet var hadde behov forkontanter <strong>til</strong> å få giftet bortei datter eller føre en krig,ble store eiendommer solgt.I 1720 årene ble såledesmange prestegårder <strong>og</strong> 643<strong>kirke</strong>r auksjonert bort. I1723 kom <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong> iTo gamle malerier bak i <strong>kirke</strong>n.Begge er pasjonsbilder, høystsannsynlig fra den gamle <strong>kirke</strong>n <strong>og</strong>malt for ca 300 år siden. De blitt gitt<strong>til</strong>bake <strong>til</strong> <strong>kirke</strong>n i 1952 etter å hastått på Horn gård i Øversk<strong>og</strong>en
privat eie <strong>og</strong> forfalt, noe somvel ikke virket positivt pågudstroen i bygda. I denneprosessen er det rimelig åregne med at verdifulltinventar kom påavveie. Kanskje forsvantpraktfulle alterskap <strong>og</strong> bleerstattet med enklekatekismustavler som haddeinnskrifter i stedet for bilder.Tårnet slik det er i dag bleførst ferdig i 1877. I det finsto klokker.Den ene kan stamme helt fratidlig kristen tid i Norge. Tilhundreårsjubileet i 1952fikk <strong>kirke</strong>n en høystnødvendig ansiktsløftning.Kirken fikk en del nyttutstyr, <strong>og</strong> de vakreglassmaleriene ble satt inn.Glassmaleriene har kanskjemer enn noe annet gitt<strong>kirke</strong>n det særpreget den hari dag. Kapellet ble bygd i1917. Kapellet eller<strong>kirke</strong>stua som den gjernekalles, gjennomgikk enomfattende ombygging iårene 1997 <strong>til</strong> 2000.Bak i <strong>kirke</strong>n henger malte ”felter”som før 1952 dekorerte prekestolen.Disse ble malt av Otto Valstad fraAsker i 1907.Alterbilde. Dette ble tatt ned daglassmaleriene kom i 1952. Det blehentet fra Bragernes <strong>kirke</strong> etterbrannen der i 1866.Før 150-års jubileet i 2002ble det foretatt omfattendereparasjoner <strong>og</strong> utbedringer i<strong>kirke</strong>n. Bjelkelaget undergulvet ble skiftet ut. Likesågulvplankene. Ny trapp <strong>til</strong>galleriet ble satt opp, <strong>kirke</strong>nble malt innvendig, platene ikoret ble fjernet slik at den
gamle panelveggen komfram. Begge sakristiene blepusset opp. Det ble drenertlangs syd - <strong>og</strong> nordveggen<strong>og</strong> satt inn nye luftekanaler.Utvendig ble tårnet <strong>og</strong> frontpartietkalket. Det ble lengespekulert i å foreta meromfattende utgravinger ijorda under <strong>kirke</strong>golvet. Deter ikke umulig at det da villeha kommet fram spor somville ført oss <strong>til</strong> førkristentid. For <strong>kirke</strong>r ble ofte bygdpå gamle gudehov, <strong>og</strong> det erikke usannsynlig at detfantes et slikt nettopp herved den gamle veien motnord. Den gikk enten videremed båt over fjorden, ellerfortsatte opp motØversk<strong>og</strong>en <strong>og</strong> over <strong>til</strong>Modum.Videre lesing:Skulle denne korte <strong>og</strong> høystmangelfulle innføringen i<strong>kirke</strong>ns historie anspore <strong>til</strong>videre lesing, kan vianbefale skriftet: ”<strong>Sylling</strong><strong>kirke</strong> 150 år” utgitt av<strong>Sylling</strong> kulturhistoriskforening <strong>og</strong> brosjyren”Kirkene i <strong>Lier</strong>” utgitt av<strong>Lier</strong> <strong>kommune</strong>, Dessuten girboka <strong>til</strong> Alf HenryRasmussen.”Våre <strong>kirke</strong>r” engrundig <strong>og</strong> interessantinnføring i norske <strong>kirke</strong>byggbåde når det gjeldertradisjon, historie <strong>og</strong>arkitektur. Alt fins sammenmed annet lokalhistoriskstoff på bordet i <strong>kirke</strong>stua.Ellers anbefales en vandringpå <strong>kirke</strong>gården <strong>og</strong> deretteren s<strong>til</strong>le stund i <strong>kirke</strong>n.Prestegården, Kirkerud er nærmestenabo.Kapellet eller <strong>kirke</strong>stua ble bygd i1917.
Mange mener dette er kong Sverre.Vi har her valgt t å vektleggeto begivenheter med<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> <strong>kirke</strong>n.1) Slaget ved Hirte bro –stedet er godt synlig fraprestegården2) De britiskekrigsgravene foran<strong>kirke</strong>stua.1. Slaget ved HirtebroKong Sverre er en av demest gåtefulle <strong>og</strong>omstridte skikkelser inorsk historie. Han hardessuten <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><strong>Sylling</strong>. Det gjør at vi girhan ekstraoppmerksomhet i et skrivom <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong>.Ved Hirte bro ca. 2000meter nord for <strong>kirke</strong>n slohan i 1178 Kong MagnusErlingsson. Det varborgerkrig i landet <strong>og</strong>striden sto om hvem somskulle være konge.Magnus Erlingsson var altkronet <strong>til</strong> konge i 1163.Han var sønn av ErlingSkakke som igjen var giftmed datteren <strong>til</strong> SigurdJorsalfar. Kong Sverre vardatter av UnasKammaker. Han voksteopp på Færøyene der hanble prestevigslet. Morendro <strong>til</strong> paven <strong>og</strong> bekjenteat Sverre egentlig varsønn av Sigurd Munn.Dermed mente Sverre at<strong>og</strong>så han kunne føreanene sine <strong>til</strong>bake <strong>til</strong>Sigurd Jorsalfar <strong>og</strong>påberope seg en viss rett<strong>til</strong> tronen. Dessutenmottok Sverre mangeåpenbaringer ovenfra som
skulle bevise hanskongskall <strong>og</strong> kongsrett.Dette var klare tegn somingen jordisk makt kunneomstøte.Han satte seg opp motMagnus Erlingsson <strong>og</strong>stormennene, s<strong>til</strong>te seg ispissen for birkebeinerne<strong>og</strong> i 1177 tok hankongsnavn <strong>og</strong> marsjertemot Nidaros. Men det varførst i 1178 etter bitrenederlag, han vant sittførste slag ved Hirte bro i<strong>Sylling</strong>. Mye rundt kongSverre virker usannsynlig,<strong>og</strong> moderne forskning harikke gitt historien størretroverdighet. Likevel stårdet fast at han var englimrende strateg somrevolusjonertekrigføringen i Norge. Hanvar uovertruffen når detgjaldt å drive propagandafor egen sak. Det var disseegenskapene som gjordehan så overlegen påslagmarken. Han var dengode taleren somoppildnet soldatene førslaget <strong>og</strong> som opptrådtesom en bevegeliggeriljaleder i felten – medlynframstøt, overraskendemanøvrer <strong>og</strong>bakholdsangrep. Åretetter dreper han ErlingSkakke i slaget påKalvskinnet i Trondheim.I 1183 vinner han overkongens flåte vedFimreite. MagnusErlingsson faller <strong>og</strong>Sverre blir konge.”Grufull som en løve,spak som et lam”, varkong Sverres valgspråk.I 1194 presset hanbiskopene <strong>til</strong> å krone <strong>og</strong>salve seg i Bergen, noesom førte <strong>til</strong> at pavenlyste han bann. I 1898kom klimaks. Paven iRoma legger områdetSverre kontrollerer under<strong>kirke</strong>lig ”interdikt”. Bådegudstjenester <strong>og</strong>sakramenter ble forbudtså lenge folket støttetSverre. Borgerkrigeneblusset opp igjen for fullt.Denne gangen var detSverre mot baglerne,bispepartiet. Han blir sykunder en beleiringen avTønsberg 1201- O2 <strong>og</strong>
døde i Bergen 1202. Dahadde han utpekt sinsønn, Håkon, <strong>til</strong>etterfølger <strong>og</strong> bedt hanforlike seg med <strong>kirke</strong>n. Påsett <strong>og</strong> vis startet han sintriumfferd i <strong>Sylling</strong> medslaget ved Hirte bro. ”Gudsendte ute fra utskjæreneen liten <strong>og</strong> lav mann for åstyre deres overmot, <strong>og</strong>den mannen var jeg,”skriver Sverre i sagaenom seg selv. Sverre villegjerne etterlate seg etettermæle der han kunnestå fram som rettskaffen<strong>og</strong> klok. Og med det somvi i ettertid har valgt åkalle demokratisksinnelag. I nasjonalsangenblir han av Bjørnsonomtalt som kongen somtalte Roma midt i mot.Mange vil i dag se hansom krigerkongen somhadde reist falskt arvekrav<strong>og</strong> dermed gått bort fraden modernerettsordningen somerkebiskop Øystein <strong>og</strong>Kong Magnus haddeinnført. Hvordan <strong>kirke</strong>n i<strong>Sylling</strong> kom gjennomstridene, vet vi ikke noeom, men fra <strong>kirke</strong>bakkenpå Kirkerud kunne folkfølge slaget ved Hirte bro<strong>og</strong> kanskje følte desamme folkene en vissbitterhet mot kongen somvar skyld i at det i langeperioder verken vargudstjeneste eller nattverdi <strong>kirke</strong>n.De ti krigsgravene.2. Tragedien iMaidalenPå <strong>kirke</strong>bakken foran<strong>kirke</strong>stua fins tikrigsgraver. Der ligger 9av et flymannskap på 10som ble skutt ned overHolsfjorden sent påettermiddagen 9. april1940. Den 10.overlevde etfritt fall på godt over
1000 meter.Dermed var disse de førstengelske soldatene sommistet livet på norsk jord.Den tiende graven <strong>til</strong>hørerhaleskytteren på ettomotors bombefly somble skutt i brann overOslo 29. april 1940.På vei <strong>til</strong> gravene med hvitveis.Fire av besetningen påfem overlevde, men måtte<strong>til</strong>bringe resten av krigen itysk fangenskap. Detteflyet vet vi forholdsvis liteom.Men Ogwyn Georgesmirakuløse redning fra detbrennende flyet er en heltspesiell historie <strong>og</strong>temmelig enestående ikrigshistorien. Vi liker åse på den som etidentitetsmerke for<strong>Sylling</strong>, <strong>og</strong> som et tegnpå at alt i livet ikke er helt<strong>til</strong>feldig.Historien kort fortalt:Hvitveisen på plass.Speiderne med flaggborg 17. MaiI dagene før angrepet påNorge visste den engelskmilitære - <strong>og</strong> politiskeledelsen lite om hva somskjedde i nord. Ryktenegikk, <strong>og</strong> ett av dem var atden tyske krigsmakta var iferd med å besetettelandet. Fra Wales ble detden 8.april sendt ut et fly,en Short Sunderlandflybåt fra 210 Squadron iCoastal Command med et
frivillig mannskap på ti.Bestemmelsesstedet erhemmelig. Flyet flyr viaAngelsey <strong>til</strong> Invergordon iSkottland der mannskapetbytter fly. Dagen ettersetter L 2167 kursenvestover. Over Oslo blirflyet beskutt, fotoutstyr <strong>og</strong>annet materiell som vilkunne identifisere flyetsoppdrag blir kastet ut. FraFornebu går to tyskejagere på vingene.Besetningen på densaktegåendeSunderlanden prøver åforsvare seg, men snart erdet digre flyskr<strong>og</strong>et ibrann. Telegrafist OgwynGeorge har bemannet enav mitraljøsene på flyet,men mens flyet rasktforvandles <strong>til</strong> etbrennende inferno,skjønner han at alt håp erute. Flyet eksplodererover Maidalen inne påFinnemarka <strong>og</strong> glødendemetalldeler, rester avmannskapet <strong>og</strong> det someller måtte være i flyetblir spredd over et stortområde.Sk<strong>og</strong>sarbeideren JohanBråthen hadde sett flyetforsvinne inn over åsen.Han dro opp for å leite,men fant først ingenting.Seinere på natta drar hanigjen <strong>til</strong> sk<strong>og</strong>s. Da hørerhan et rop. Det er Ogwynsom på engelsk roper:”Gud hvis du vil ha megnå, kan du ta meg”. <strong>St</strong>erktforbrent <strong>og</strong> forslått er hani ferd med å gi opp. Johanhenter hjelp fra bygda <strong>og</strong>Ogwyn blir fraktet ned <strong>til</strong>gårds <strong>og</strong> videre <strong>til</strong>Drammen sykehus. Derfragår turen <strong>til</strong> tyskkrigsfangenskp der hanblir sittende <strong>til</strong> krigensslutt i 1945.Besøk fra Wales, mai 2002.
Randi Grøneng ved bautaen iMaidalen 10. Juni 2004.I 1972 var Ogwynhovedperson i et sværtseverdig TV-pr<strong>og</strong>ram medErik Bye som vert. Tiendejuni 1990 ble det satt oppen mektig bauta der flyetfalt ned. Hvert år har ettrofast følge framenigheten vært <strong>til</strong>bake iMaidalen på dennedatoen. Og på 17. maiminnes de falne ved atelever ved <strong>Sylling</strong> skolelegger ned hvitveis pågravene, skolekorpsetspiller <strong>og</strong> noen minneordblir sagt.En aktiv <strong>kirke</strong>.Min første <strong>kirke</strong>bok.Julespill 2002.Ung <strong>og</strong> noe eldre er med påjulespillet.Jazzkonserten ute <strong>og</strong> inne - enårlig begivenhet i <strong>Sylling</strong> <strong>kirke</strong>.
Kirken, en sentral institusjon i bygda.Tekst, foto: Torvald Lerberg<strong>Sylling</strong> Menighetsråd