Kalkingsplan for Fusa kommune 1995 - RÃ¥dgivende Biologer AS
Kalkingsplan for Fusa kommune 1995 - RÃ¥dgivende Biologer AS
Kalkingsplan for Fusa kommune 1995 - RÃ¥dgivende Biologer AS
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I tabell 4.2 er det <strong>for</strong>etatt grove kalkberegninger basert på anslag over innsjøvolum og tilrenning, medbenyttet kalkdosering i henhold til kalkingshåndboken (DN 1990). Ved eventuell iverksetting av kalkingmå en der<strong>for</strong> <strong>for</strong>eta nærmere og mer nøyaktige beregninger. Kalkbehovet er beregnet i tonn CaCO 3 basertpå et behov på 2,9 gram CaCO 3 / m 3 <strong>for</strong> tilrenning og førstegangskalking av innsjøen, mens det <strong>for</strong>gjenkalking av innsjøvolumet er regnet 1,0 gram CaCO 3 / m 3 . Gjenkalkingsmengdene er <strong>for</strong>delt på årligemengder, slik at innsjøer som kalkes sjeldnere er ført opp med sin årlige andel av kalkingsmengden.TABELL 4.2. Hydrologiske og morfologiske <strong>for</strong>hold knyttet til de aktuelle kalkingsobjektene. Areal ognedslagsfelt er hentet fra kartverkets M-711-serie i målestokk 1:50.000, gjennomsnittsdyp er anslått, mensavrrenning er hentet fra NVEs avrenningskart (NVE 1987). Beregning av kalkbehov er utført i henholdtil kalkingshåndboken (DN 1990),- se <strong>for</strong> øvrig teksten. Første tallet er behov ved førstegangskalkingmens det andre er <strong>for</strong> gjenkalking. Innsjøene må her kalkes årligSTEDArealkm 2SnittdypmeterVolummill. m 3Nedslagsfeltkm 2Avrenningl / s / km 2Tilrenningmill. m 3 / årKalkbehovtonnEidesbakktjørn 0,018 5 0,09 0,46 80 1,2 4 / 3,5Fotaretjørn 0,018 5 0,09 0,18 80 0,5 2 / 1,5Stemmetjørn 0,052 5 0,26 0,34 80 0,9 3,5 / 3Mauratjørn 0,036 5 0,18 0,44 80 1,1 4 / 3,5HVOR BØR EN OVERVÅKEGenerelt sett bør en overvåke tilstanden i de områder der <strong>for</strong>holdene i dag gjør at kalking ikke erumiddelbart aktuelt, men der <strong>for</strong>holdene "ligger på vippen" og der det KAN bli aktuelt dersom bedrekunnskap eller en videre negativ utvikling tilsier det. Dette kan gjelde i områder der: 1) det har værtenkeltstående episoder med fiskedød som kan tilskrives ekstreme surstøt, 2) der det er surt, men fiskenennå ikke har store problemer, og 3) der det er surt, fisken har vært skadd men det synes å <strong>for</strong>egå enbedring i <strong>for</strong>holdene.I fjellområdet sentralt i <strong>Fusa</strong> sør <strong>for</strong> Eikelandsosen er ligger Eikelandsvatnet, som er en av de aller suresteinnsjøene i <strong>kommune</strong>n. Tettheten av fisk skal likevel være god, så denne innsjøen bør undersøkesnærmere og eventuelt overvåkes i framtiden.Videre bør en <strong>for</strong>eta en gjennomgang av <strong>for</strong>holdene i de mange mindre sjøaurevassdragene i <strong>kommune</strong>n,med en videre enkel overvåking av vannkvalitet.27