Oppholdet ble så avsluttet med en 2,s Komponentoverhalingpå Solatimers testtur over Berlin-området - ogdet er ingen liten by. De snakket om ca. 4millioner innbyggere. Videre gikk turen til dager alene i Berlin var ønsket om å å kunne snakke norsk igjen.Hamburg, hvor flyet skulle stå til den 18. forlate Tyskland stort. Da flyet var feilfritt,oktober, hvorpå det skulle flys til bød anledningen seg til å reise hjem en sen Jan Kr. LangebroStavanger for overlevering. Etter ca. 12 lørdags ettermiddag via Oslo. Godt var detOkonomisk analyse av 72-timer S-sjekk i Braathens SAFEDenne foreligger dessverre ikke. Det er nåover et år siden Braathens SAFE innførte72-timer sjekk på sine B-737-4001500fly (14.09.92). Vi ba om en økonomiskanalyse i 1992, og ble lovet dette innen etår. Hvorfor har vi ikke fått noen analyseenda? NFO BU har fulgt nøye med, dafaktisk også vi er interessert i firmaets veog vel. (Ref. BONUS). En argumentasjonNFO BU påpekte før 72 timerS-sjekk ble iverksatt, var at en 72 timer S-sjekk ikke er sikkerhetsmessig forsvarlig;ei heller en økonomisk fordel, og såledesBusy Bee: Et år etter.. .ikke er i våre medlemmers interesse.Flyparken vår er ennå meget ung, menNFO tenker en del fremover! Hvorforville ikke FAA godkjenne 737-200? Ta ettenkt eksempel fra hverdagen, som Dørumsier. I henhold til Maintenance Manual(Boeing) 12.15.51 skal hjulene toppes oppmed nitrogen når hjultrykket er mellom O- 5% under riktig trykk. Hvordan i allverden kan en bedømme om trykket ihjulet er 185 psi eller 175 psi (ca. 5,4%avvik) ved kun å se på det? Kanskje viogså oftere bør bruke BSL-D 5-2-6 kap.Nå skal det bli spennende å se om"økonomene" i SAS kan komme medpositive tall etter at også de har innført 72timer S-sjekk. Vi har imidlertid sluttet åmase mer på denne analysen, da vi føler atledelsen synes dette begynner å bliplagsomt.Med hilsen Per Reidar RamsliFormann NFO BUEtter oppfordring fra redaktøren kommer jobber i Braathens SAFE på vikarkontrakt fast - hverken i Braathens SAFE eller iendelig noen livstegn fra oss teknikere (utgår i november). 4 mann jobber i SAS. Flybransjen må være den eneste isom ble støtt ut i det store intet i fjor jul. Norwegian Air Shuttle. Det er kun 1 mann norsk næringsliv som ikke ønsker åEtter hva undertegnede vet pr. dags dato, som er helt arbeidsledig. I tillegg er det 5 beholde kvalifiserte fagfolk innenfor egneer situasjonen som følger: mann, hvis primærønske er å fortsette som rekker.det er utdannet til; nemlig flyteknikere.2 mann jobber i kontormaskinbransjen. 1 Fra Eks-formannenmann jobber i skoleverket. 1 mann jobber Det er nå snart gått et år, og frem til nå harsivilt i Forsvaret som fagarbeider. 1 mann det ikke vært interesse for å ansette noenINFO 4/93
A/S Fred. Olsens Flyselskap 60 år. 1933-1993Det var skipsrederne Rudolf Olsen ogThomas Olsen som satte det hele i gang i1933, nærmere bestemt den 16. oktober.De hadde antagelig sett hvordan luftfartenutviklet seg i verden for øvrig, og bestemteseg for at noe måtte gjøres. Det ble holdten konstituerende generalforsamling ogselskapet var et faktum. Navnet ble Det<strong>Norsk</strong>e Luftfartselskap Fred. Olsen Als.Aksjekapitalen var på kr 750.000,-.(Bilder av Rudolf og Thomas)Årene 1933-34 rant ut, men ingenflygning var kommet igang. Arbeidet bleledet av de to første sjefene HjalmarRiiser-Larsen og Bernt Balchen. Selskapetble også utvidet til å omfatte fleredampskipsselskaper og det endret navn tilDNL Fred. Olsen og Bergenske a/s. Våren1934 ble det gjort gjensidig avtale medLufthansa om leie av en JU-52 mot kjøpav 2 stk. JU-34. Disse flyene var utstyrtsom sjøfly, og den første i selskapets eiefikk navnet "Ternen".Dette var den spede begynnelse som skullefå lov til å utvikle seg. Rutenettet strakteseg langs kysten og ble utvidet helt tilTromsø. Rutene korresponderte med togog hurtigrute og ga de reisende et godttilbud. Det var også mulig å komme tilflere europeiske hovedsteder som vartilknyttet rutenettet. Det mindreenmotorsflyet "Ternen" gikk for det mestemed post som av sikkerhetsmessigegrunner var det beste for passasjerene.Det ble ført forhandlinger med Pan-American om en mulig Transatlantisk rutefor DNL. Til dette formålet ble etSikorsky-fly av type S-43 innkjøpt, menavtalen kom aldri i stand. Flyet ble da satttil andre oppgaver.Kort tid før krigen hadde DNL også enpostrute til Goteborg, som ble fløyet pånatten med et tomotors innleid militærfly. Itiden før krigen foregikk flygningene barei sommerhalvåret og var, som en sikkertforstår, svært avhengig av været. Dette tiltross viste det seg at regulariteten var sværthøy. Når en også tenker på at værstasjonerog navigasjonshjelpemidler ikke varskikkelig utbygd, må en nesten si at detvar en bragd. Stammen i selskapet i dennetiden var JU-52 som ble benyttet påhovedrutene rundt kysten. Ruten ble påslutten av trettitallet utvidet helt tilKirkenes.Skipsreder Rudolf Olsen.Sommeren 1936 ble selskapet imidlertidrammet av en tragedie, da et av flyene avtypen JU-52 med navnet "Havørn"havarerte i fjellet Liesten utenfor Sogn.Alle de ombordværende omkom. Flyet blesenere erstattet med et nytt av samme type,og fikk navnet "Falken".Selskapet disponerte mesteparten av tidenfør krigen fem fly, og det er slett ikkedårlig alle omstendighetene tatt ibetraktning. Da krigen kom til Norge blealle våre fly beslaglagt og virksomhetenavtok naturlig nok. Da krigen endelig varover, lå alt selvfølgelig langt nede og dettok faktisk et helt år før vi var i gang igjen.Det "nye" selskapet som startet opp igjenetter krigen hadde nå fått nytt navn, A/SFred. Olsen Flyselskap - FOF. Det gamlenavnet DNL var etter forhandlingerovertatt av det helt nystartede nasjonaleflyselskapet, hvor også flere av DNL's folkfra før krigen var med. Da FOF satte igang i 1946 var dampskipsselskapene ikkelenger med, så selskapet var nå et rentFred. Olsen & Co. foretak med RudolfOlsen i spissen. Man bestemte seg for åkjøpe inn 3 stk. DC-3 Dakota fra denamerikanske krigsmaterielltjenesten. Disseflyene sto da i Skottland. Det første flyetble straks fløyet over til Norge og ankomFornebu den 24. juni 1946. De to andreble igjen for å overhales før levering. Dekom til Oslo henholdsvis i slutten av juliog augusf; Det første flyet ble satt i hangarpå Fornebu for overhaling. Denneoverhalingen skulle vise seg å ta lang tidSkipsreder Thomas Olsen.på grunn av mangel på nær sagt allenødvendige ting som skal til ved en slikoverhaling. Men det ga verdifull praksisog opplæring til personellet som senereskulle vedlikeholde flyene. Det første flyetsom fikk norsk registrering (i FOF) varLN-NAD (Dolly) og flygningen kunnedermed ta til.Nå ble det arbeidet hardt på alle felt for åskaffe dyktige medarbeidere både på denoperative og tekniske siden. Dette gjaldtførst og fremst kartlegging og forberedelseav fraktmuligheter, ettersom godsfraktvar ment å skulle værehovedbeskjeftigelsen, samt å skaffeagentur både i inn- og utland. Dessutenmåtte man søke å ordne seg rettigheter påkonsesjon for passasjerbefordring.Etterhvert kom flygningen i gang, oghvilken start! Den første turen gikk fraOslo til Colombo på daværende Ceylon.Selv i dag vil det være å anse som en"langtur". Frakten var en motordel til enWilhelmsen-båt. Flyet tok av fra Fornebutorsdag 7. november 1946 kl. 10.00, ogvar fremme i Colombo søndag kl. 13.00.Flytiden var på 41 timer og må sies å væreimponerende etter datidens forhold. Prisenvar beregnet til kr 4,- pr. km!I denne første tiden besto ledelsen avskipsreder Rudolf Olsen, kontorsjef JohanWulfsberg og kaptein Helge Dahl, allekjent fra tiden før krigen. Denimponerende flyturen viste at slike langeINFO 4/93 17 1