Skogshøns og Skogbruk - Skogbrukets kursinstitutt
Skogshøns og Skogbruk - Skogbrukets kursinstitutt
Skogshøns og Skogbruk - Skogbrukets kursinstitutt
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SKI-veileder 3SKOGSHØNS OG SKOGBRUKAktuelle hensyn <strong>og</strong> tiltak
Sk<strong>og</strong>shøns <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>brukHvorfor hensyn?Sk<strong>og</strong>shønsene er hensynskrevende fordide er tilpasset å leve i sk<strong>og</strong> hvor de finneralle sesongbiotoper. For at de skal kunneleve i sk<strong>og</strong>en, må det til en hver tid finnestilstrekkelig med egna biotoper.Livskraftige populasjoner av sk<strong>og</strong>shønser en ressurs som jaktbart vilt. Viltlovensformålsparagraf legger til grunn at «leveområderskal forvaltes slik at naturens produktivitet<strong>og</strong> artsrikdom bevares».Etter sk<strong>og</strong>bruksloven er det sk<strong>og</strong>eiersansvar å ta hensyn til sk<strong>og</strong>shøns <strong>og</strong> andrearter. Levende Sk<strong>og</strong>-standarden konkretiserermange av hensynene. Følger man kravpunktenei Levende Sk<strong>og</strong>-standarden <strong>og</strong>veiledning til disse ved planlegging <strong>og</strong> gjennomføringav sk<strong>og</strong>brukstiltak, vil sk<strong>og</strong>shønsenefinne biotoper i sk<strong>og</strong>en både på kort<strong>og</strong> lang sikt.Orrhanespill. Foto: Asgeir Helgestad, Samfoto3
StorfuglStorfugl (tiur <strong>og</strong> røy) lever i barsk<strong>og</strong>enhelt opp til sk<strong>og</strong>grensa i store deler av landet.Størst bestandstetthet er det i høyereliggendebarsk<strong>og</strong>.Bestandsstørrelsen varierer fra år til år <strong>og</strong>mellom perioder. Det er antatt at vårbestandener på ca. 200 000 fugler <strong>og</strong> at høstbestandenpå ca. 300 000 fugler. Ut i fra størrelsenpå vårbestanden er det antatt at detfinnes nærmere 10 000 tiurleiker i landet.Storfuglen er den mest arealkrevendeav sk<strong>og</strong>shønsene. Den har sesongbiotoperforskjellige steder i sk<strong>og</strong>en. I tillegg til tiurleikeneveksler fuglene mellom ulike arealer forå finne næring <strong>og</strong> unngå predasjon. Voksnefugler av begge kjønn bruker normalt fra 30til 90 km 2 i løpet av året.Beitende tiur i gammel furu.Foto: Dag Røttereng, Samfoto30 000Unge røyer flytter normalt bort fra fødestedet.Avstanden varierer fra noen få kilometertil flere mil, i gjennomsnitt ca. 15 km. Ungetiurer er mer stedegne <strong>og</strong> flytter sjelden merenn noen få kilometer.Jaktstatistikk25 00020 00015 00010 0005 00001971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 20064Det felles årlig om lag 10 000 storfugl. Kilde SSB
I ukene etter klekking vandrer røya medkyllingene på leting etter mat. Ofte går deflere hundre meter i døgnet for å finne sommerfugllarver<strong>og</strong> andre insekter. Etter denførste måneden går kyllingene over til merplanteføde som knopper, skudd, frø <strong>og</strong> bær.Med dyp snø forsvinner det meste avbeitet på bakken, <strong>og</strong> storfuglen livnærer segmest på furubar.Storfuglen er svært utsatt for predasjon.Forskning viser at i gjennomsnitt blir ca.70 % av eggene tatt <strong>og</strong> av de klekte kyllingeneblir ca. 70 % tatt i perioden fram tilneste vår.Om lag en tredel av de voksne fugler dørårlig. Ca. 70 % av røyene blir tatt av hønsehauk,mens rev <strong>og</strong> mår tar brorparten avde resterende ca. 30 %. De drepte tiureneblir vesentlig tatt av rev <strong>og</strong> mår, mens hønsehaukenkan ta opp til 30 %. Andre rovdyr<strong>og</strong> rovfugler vil <strong>og</strong>så forsyne seg av egg, kyllinger<strong>og</strong> voksne fugler.Beitende røy i yngre furu.Foto: Tom Schandy, Samfoto5
Krav til kyllingbiotoper• Kantsoner mot myrer, fuktdrag <strong>og</strong> bekkermå ha eldre sk<strong>og</strong> <strong>og</strong> funksjonellbredde• Det bør være korridorer med eldre sk<strong>og</strong>mellom viktige kyllingbiotoper• Små h<strong>og</strong>stflater, ca. 2 dekar, kan brukesi fuktig sk<strong>og</strong>• Det bør finnes buskvegetasjon gjennomhele omløpet• Grøfter <strong>og</strong> dype hjulspor er uheldigeKrav til vinterbeite for tiur• Store furuer med sterke grener, gjerne igrupper eller nær annen sk<strong>og</strong>• Noen skjørtegraner med dype kroner forskjul• Lite forstyrrelseKrav til vinterbeite for røy• Bestand av yngre furusk<strong>og</strong>er <strong>og</strong> blandingssk<strong>og</strong>er• Tilstrekkelig busksjikt for skjul mot predasjon• Lite forstyrrelseSpillende tiur med røyer.Foto: Ole J. Vorraa, Samfoto6
Krav til tiurleik i eldre sk<strong>og</strong>• Leiksentrum er normalt fra 30 til 50dekar med avstand ca. 2 til 3 km• Relativt åpen sk<strong>og</strong> med inn til ca. 15 m 3 /dekar• Sikten langs bakken bør ikke overstige70 meter• Store gran- eller furutrær spredt overhele leiken• Mellom små h<strong>og</strong>stflater må det væreminimum 30 meter med eldre sk<strong>og</strong>• Ingen forstyrrende h<strong>og</strong>st i perioden framars til <strong>og</strong> med maiKrav til nye tiurleiker• Nye leiker kan oppstå i tilknytning tilvinterbeiteområder for røy eller i tynnetfurusk<strong>og</strong> eller barblandingssk<strong>og</strong>• Sk<strong>og</strong>en må ikke være for tett <strong>og</strong> habusksjikt med skjulmuligheter• Der det er nødvendig med tynning børden gjennomføres i flere omgangerKrav til gode dagområder• Dagområdene strekker seg inntil ca. 1km ut fra sentrum på leiken• Det bør være minst 50 % eldre sk<strong>og</strong> ellertynnet sk<strong>og</strong> i dagområdene• Innenfor nærmeste 300 meter fra leikenbør h<strong>og</strong>stflater være små <strong>og</strong> maksimum10 dekar• Inn mot sentrum på leiken bør det værefunksjonelle korridorer av eldre sk<strong>og</strong>• Busksjiktet må ikke være tettere ennat sikten langs bakken er fra 50 til 100meterTorvmyrull.Foto: Erlend Haarberg, SamfotoStorfuglkylling.Foto: Tore Wuttudal, Samfoto7
OrrfuglI det sk<strong>og</strong>kledde Norge finner vi orrfuglstor sett over det hele nord til Finnmark.Det er vanskelig å estimere størrelsenpå bestanden da svingningene er store. Detantas at vårbestanden er på ca. en kvartmillion fugler <strong>og</strong> at høstbestanden er på detdobbelte.Begge kjønn på leik.Foto: Stein Johnsen, SamfotoOrrfuglen er tilpasset et åpent landskap<strong>og</strong> tidlige suksesjonsstadier i sk<strong>og</strong>. Dentrives godt både i barsk<strong>og</strong> <strong>og</strong> lauvsk<strong>og</strong> <strong>og</strong>gjerne i kantsoner til h<strong>og</strong>stflater, myr, lyngheieller dyrket mark.Predasjonen av rev, mår <strong>og</strong> kråkefugl påegg <strong>og</strong> små kyllinger er opp til 60 – 80 %. Avvoksen fugl dør årlig om lag en tredel. Rovfugler<strong>og</strong> mår er de viktigste predatorene.Jaktstatistikk70 00060 00050 00040 00030 00020 00010 00001971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006Årlig felles om lag 30 000 orrfugl. Kilde SSB8
Vinterføden er i stor grad rakler <strong>og</strong> knopperav bjørk, men <strong>og</strong>så av andre lauvtreslag<strong>og</strong> einer. Orrhøna beiter i mindre lauvtrær <strong>og</strong>på tynnere grener enn orrhanen. Før <strong>og</strong> undereggleggen er høna avhengig av tilgangpå næringsrikt beite, slik som myrull.Sommerføden er variert, men blåbærlyngener basisføde. Orrfuglen beiter blomster,bær, frø <strong>og</strong> skudd på mange plantearter. Ellersspiser den insekter <strong>og</strong> larver.Kyllingene er de første ukene helt avhengigav animalsk føde i form av insekter somfinnes i fuktige blåbærrike områder nær myrkanter<strong>og</strong> vannsig.Orrfuglen velger åpne områder som myrer,islagte tjern, setervoller <strong>og</strong> h<strong>og</strong>stflater tilspillplasser. Der har fuglene oversikt overhverandre <strong>og</strong> rovviltet. Leikene kan bestå avalt fra 1 til 50 haner, men 5 til 10 er vanlig.Beitende orrhane i bjørk.Foto: Erlend Haarberg, Samfoto9
JerpeVi finner den over det meste av Norge derdet er gran, men bare stedvis nord for Saltfjellet.Den finnes ikke på Vestlandet.Det finnes ikke god bestandsoversikt,men det antas at vårbestanden i gode år erpå 50 000 – 80 000 fugler <strong>og</strong> at høstbestander på 80 000 – 120 000 fugler.Jerpa er relativt stedegen. Normalt leverden parvis i revir som varierer i størrelse fra200 til 400 dekar. Den har ikke spillplasser,men hannfuglen synger tidvis for å markererevir <strong>og</strong> for å tilkalle partner.Hunner <strong>og</strong> hanner er omtrent like både istørrelse <strong>og</strong> utseende.Normalt er svinnet av egg <strong>og</strong> små unger50 – 70 %, mest tatt av halvstore rovfugler<strong>og</strong> rovdyr. Voksne fugler er <strong>og</strong>så ettertraktet<strong>og</strong> mer enn en tredel kan bli tatt av rovvilt iløpet av et år.Sommernæringen er allsidig med insekter<strong>og</strong> vegetarkost som skudd, frø <strong>og</strong> bærfra mange plantearter. Om vinteren er jerpaavhengig av å finne maten som knopper <strong>og</strong>rakler på or, men den beiter <strong>og</strong>så på bjørk.Jerpa er en biotopspesialist. Den er knyttettil litt yngre blandingssk<strong>og</strong> på fuktig mark.Den vil gjerne ha grandominert sk<strong>og</strong> med 10– 40 % andel or <strong>og</strong> innslag av andre lauvtrær.Det er viktig at grantrærne gir skjulmuligheter.Oresk<strong>og</strong>. Foto: John Y. Larsson10
25 000Jaktstatistikk20 00015 00010 0005 00001971 1976 1981 1986 1991 1996 2001 2006Årlig felles om lag 4 000 jerper. Kilde SSBJerpe på bakken.Foto: Asgeir Helgestad, Samfoto11
Planlegging av hensyn• Kravet til kyllingbiotoper er for en stor dellikt for de tre sk<strong>og</strong>shønsartene• Kravet til de andre sesongbiotopene er istor grad forskjellig <strong>og</strong> lite arealoverlappendeVed å planlegge hensynene kan man sikreat de blir tatt. Det er for sent å tenke segom etter at h<strong>og</strong>sten er utført. Planlegging avhensyn til sk<strong>og</strong>shønsene skal sikre at allesesongbiotopene er til stede i sk<strong>og</strong>en bådepå kort <strong>og</strong> lang sikt.Bruk sk<strong>og</strong>bruksplanen <strong>og</strong> ortofoto til åtegne inn viktige sesongbiotoper for alle artene.Ta kontakt med naboer for i fellesskapå planlegge hensyn der f.eks. tiurleiken ellerkyllingbiotopene krysser eiendomsgrenser.Ta kontakt med kommunen for å få innsyni viltkartet. Viltkartet har oversikt overkjente biotoper.Gjennomfør planlegging på barmark.Kontakt alltid rådgiver om det skal h<strong>og</strong>gesi nærheten av tiurleik. Da kan man <strong>og</strong>så fåen vurdering av om det kan h<strong>og</strong>ges i selveleikområdet uten at det reduserer kvalitetenpå leiken.12
Levende Sk<strong>og</strong> har i kravpunktet Landskapsplanføringer om at det skal leggesvekt på helhetlig planlegging <strong>og</strong> hensyn tilviltbiotoper <strong>og</strong> spesielt tiurleiker.Hensyn som skal tas etter flere andrekravpunkt i standarden, kan riktig utført bidratil gode sesongbiotoper for sk<strong>og</strong>shønsene.Prioriter bruk av lukket h<strong>og</strong>stform i nærhetenav tiurleiker <strong>og</strong> i kyllingbiotoper.Bind sammen kyllingbiotoper med kantsoner.Lag kantsonene bredere enn minimumskravetfor å sikre stabilitet. Utnytt mulighetenetil å plassere livsløpstrærne inntilkantsonene. Det vil sikre ekstra bredde <strong>og</strong>stabilitet <strong>og</strong> vil gi kort avstand til skjul der detf.eks. er satt igjen gråor som kan brukes avjerpe.Sumpsk<strong>og</strong>ene er vanligvis viktige kyllingbiotoper.Mange av dem henger sammenmed kantsoner til myrer <strong>og</strong> vassdrag. Brukmulighetene til å lage sammenhengendekyllingbiotoper.Ortofoto med skravering derdet er fuktig blåbærsk<strong>og</strong> som erviktige kyllingbiotoper.1313
Blåbærlyng med sommerfugl.Foto: Jon E. VollenSk<strong>og</strong>struktur <strong>og</strong> blåbærlynger viktigStorfugl trives best i åpen sk<strong>og</strong>struktur.Det vil si eldre sk<strong>og</strong> med et godt utviklet feltsjiktav lyng <strong>og</strong> karplanter.Blåbærlyngen er en nøkkelart. Det vil sien art som er viktig for mange andre arter<strong>og</strong> spesielt for sk<strong>og</strong>shønsene. Mengden blåbærlyngreduseres i takt med at sk<strong>og</strong>ene blirtettere <strong>og</strong> får større kubikkmasse. Landssk<strong>og</strong>takseringenovervåker tilstanden forblåbærlyng i sk<strong>og</strong>en.Det er stor sammenheng mellom sk<strong>og</strong>med en åpen sk<strong>og</strong>struktur <strong>og</strong> tilgang på blåbærlyng.Blåbærlyng som vokser i halvskyggepå fuktige steder har blader som er sværtviktige som næring for mange insekter i larvestadiet.Disse insektene er igjen basisfødefor nyklekte sk<strong>og</strong>shønskyllinger. Glissen eldresk<strong>og</strong> med blåbærlyng er derfor de bestekyllingbiotopene for sk<strong>og</strong>shønsene. Glisseneldre sk<strong>og</strong> er ofte sjiktet <strong>og</strong> har busksjikt avundersk<strong>og</strong> som gir skjul. Det er viktig at sliksk<strong>og</strong> finnes på sammenhengende arealer tilen hver tid.Bærlyng.Foto: Harald E. Meisingset14
20Dekning av blåbærlyng (%)161284005 15 25 35 45 55 65Volum m 3 per dekarFiguren viser at det er størst tetthet av blåbærlyng i sk<strong>og</strong> med ca 10 kubikkmeterper dekar <strong>og</strong> at mengden blåbærlyng deretter minker med økende volumper dekar. Fra Resultatkontroll sk<strong>og</strong>bruk miljø rapport 2007.Dekning av blåbærlyng (%)2520151050Lavsk<strong>og</strong>Blokkebærsk<strong>og</strong>Bærlyngsk<strong>og</strong>Blåbærsk<strong>og</strong>Småbregnesk<strong>og</strong>Storbregnesk<strong>og</strong>VegetasjonstypeKalklågurtsk<strong>og</strong>Lågurtsk<strong>og</strong>Høgstaudesk<strong>og</strong>Figuren viser dekning av blåbærlyng på de ulike vegetasjonstypene i sk<strong>og</strong> uavhengigav h<strong>og</strong>stklasse. Fra Resultatkontroll sk<strong>og</strong>bruk miljø rapport 2007.Blåbær. Foto: Svein Grønvold15
Ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynningGjennom ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning er detmulig å lage framtidig gode forhold for sk<strong>og</strong>shønsene.Ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning har sommål å regulere mellom treslag <strong>og</strong> reguleretettheten av trærne. I tillegg kan man til envis grad regulere slik at man fremmer variasjoni høyde på trærne.Gjennom ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning børman legge forholdene til rette for framtidigegode kyllingbiotoper. På fuktig mark <strong>og</strong> ikantsoner som tidligere er avvirket bør arbeidetutføres slik at det gir gode forhold forblåbærlyng der det er naturlig.Der det er mulig å etablere sammenhengendekorridorer med kyllingbiotoper bør mangjennom ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning reguleresk<strong>og</strong>en slik at det ved framtidig h<strong>og</strong>st kanbrukes lukket h<strong>og</strong>stform <strong>og</strong> naturlig foryngelse.Riktig utført ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning erbestemmende for framtidig lauvtreinnslag.Det er et mål i Levende Sk<strong>og</strong>-standarden atdet skal være minst 10 % lauvtrær i sk<strong>og</strong>en.Jerpa er avhengig av at arbeidet utføres riktig,slik at det til en hver tid finnes biotopermed godt beite <strong>og</strong> skjulmuligheter.1616Tynnet, yngre furusk<strong>og</strong>. Foto: SKI
• Gjennomfør ungsk<strong>og</strong>pleie <strong>og</strong> tynning førsk<strong>og</strong>en blir for tett <strong>og</strong> oppkvistet• Planlegg hvor det skal tas hensyn, slik attiltakene gjøres på riktig sted• Prioritér å spare furu i furufattige områder.Det er kanskje de framtidige beitefuruenefor storfuglen• Prioritér å spare or der det kan bli godejerpebiotoper. Gode jerpebiotoper harbegrenset varighet. Det er viktig at detetableres nye.• I kantsoner mot myrer <strong>og</strong> bekker <strong>og</strong> isumpsk<strong>og</strong> som har ungsk<strong>og</strong> bør ungsk<strong>og</strong>pleie<strong>og</strong> tynning gjennomføres slikat det blir gode forhold for blåbærlyngen.Det er til fordel for alle sk<strong>og</strong>shønsene• Ved tynning er det viktig å ta vare påbusksjikt der det finnes. Særlig er detviktig der man gjennom tynning legger tilrette for etablering av nye tiurleikerFoto: Utført ungsk<strong>og</strong>pleie1717
Hensyn ved h<strong>og</strong>stH<strong>og</strong>st i tiurleikområdeTre muligheter:• Leiken ligger i glissen furu eller barblandingssk<strong>og</strong>på låg bonitet. H<strong>og</strong>st vil normaltforringe leiken <strong>og</strong> bør ikke utføres• Leiken ligger i sk<strong>og</strong> som etter hver harfått større tetthet av gamle trær somskygger ut buskvegetasjon som gir skjul.Her kan det med fordel gjennomh<strong>og</strong>gesom trærne har stabilitet til å tåle det. Forat h<strong>og</strong>sten skal bli riktig utført, bør planleggingutføres av person med erfaring.• Leiken ligger i gammel gransk<strong>og</strong> somikke kan gjennomh<strong>og</strong>ges uten fare forsammenbrudd. Slik sk<strong>og</strong> bør overholdesfram til sammenbrudd. I mellomtiden børdet gjennom tynning legges til rette nyeleiker i nærheten.Flere av kravpunktene i Levende Sk<strong>og</strong>standardenforutsetter at det skal brukeslukket h<strong>og</strong>stform der det er biol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> økonomiskmulig. Minst en tredel av sk<strong>og</strong>en børbestå av eldre sk<strong>og</strong> eller tynnet sk<strong>og</strong> somhar inntakt feltsjikt <strong>og</strong> busksjikt som gir skjulfor sk<strong>og</strong>shønsene. Det vil si at det er grøntpå bakken <strong>og</strong> det finnes blåbærlyng <strong>og</strong> undervegetasjonav f eks. smågran. I fjellsk<strong>og</strong>skal det være minst 50 % eldre sk<strong>og</strong>.Prioritér hensyn til kyllingbiotoper <strong>og</strong> påtiurleiker.Det må ikke h<strong>og</strong>ges på eller inn til tiurleikeri perioden fra mars til <strong>og</strong> med mai.18 18Lukket h<strong>og</strong>st i blåbærgransk<strong>og</strong>.Foto: Jon E. Vollen
Spar store bjørker til orrfuglenOrrfuglen trenger store bjørker i sk<strong>og</strong>enfor å finne næring om vinteren. Livsløpstrærav bjørk som skal settes igjen ved h<strong>og</strong>st skalbl.a. ivareta dette hensynet. Det er en storfordel om trærne settes igjen i grupper ellerholt.Spar oresk<strong>og</strong> til jerpaI gammel oresk<strong>og</strong> uten eller med få skjulmuligheterkan man med fordel h<strong>og</strong>ge forsiktigslik at f.eks. undertrykt gran kan fåutvikle seg til skjul.Ta vare på eller etablér nye kyllingbiotoperAlle sk<strong>og</strong>shønsartene er avhengige avgode kyllingbiotoper. Utnytt kantsonene tilmyrer <strong>og</strong> vassdrag til å lage sammenhengendeområder med stort innslag av blåbærlyng.Riktig utformede kantsoner sammenmed eldre sk<strong>og</strong> på fuktige vegetasjonstyperer den beste garantien for at sk<strong>og</strong>shønseneskal trives i sk<strong>og</strong>en.Livsløpstrær av bjørk i klynge på h<strong>og</strong>stflate.Foto: Jon E. Vollen19
SKI-veileder er en faglig oppsummering <strong>og</strong>oversikt over et avgrenset tema. I veilederenskal man på en lettfattelig <strong>og</strong> grei måte fåkortfattet informasjon som grunnlag for vurderinger<strong>og</strong> beslutninger om sk<strong>og</strong>brukstiltak.Tidligere utkommet:SKI-veileder nr 1: Livsløpstrær i praksis- funksjon <strong>og</strong> utvelgelseSKI-veileder nr 2: Lukket h<strong>og</strong>st i gransk<strong>og</strong>SKI-Veileder nr. 3: Sk<strong>og</strong>shøns <strong>og</strong> sk<strong>og</strong>bruk. 2009.Forfattere: Svein M. Søgnen <strong>og</strong> Gunnar O. HårstadRedaktør: Gunnar O. HårstadGrafikk <strong>og</strong> layout: Eva StensbyFoto forside: Tore Wuttudal, SamfotoOrotofoto tilrettelagt av Jan Kåre RoangISBN 978-82-7333-168-7SKOGBRUKETSKURSINSTITUTTHonne, 2836 Biri - Telefon: 61 14 82 00 - Telefaks: 61 14 81 99e-mail: ski@sk<strong>og</strong>kurs.no - www.sk<strong>og</strong>kurs.no