Lokal energiutredning for Gjøvik kommune 2012 - Eidsiva Nett AS
Lokal energiutredning for Gjøvik kommune 2012 - Eidsiva Nett AS
Lokal energiutredning for Gjøvik kommune 2012 - Eidsiva Nett AS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Gjøvik-nettet ved en krisesituasjon. Forsyningssikkerheten har med denne <strong>for</strong>bindelsenblitt vesentlig større.Stasjonen på Gjøvik har 3 stk. treviklingstrans<strong>for</strong>matorer med ytelse på 80, 80 og 100MVA og doble samleskinner på 132 og 66 kV side. Ved feil på begge 132 kV samleskinnersamtidig finnes ingen reserve. Hele Gjøvik by <strong>for</strong>synes på 11 kV fra Gjøviktrans<strong>for</strong>matorstasjon.Ved feil på innmatingen til 11 kV-anlegget er det ingen reserve<strong>for</strong>syning til Gjøvik by.Det pågår der<strong>for</strong> i disse dager en utredning som tar sikte på å definere et egnetsentrumsnært område <strong>for</strong> en ny trans<strong>for</strong>matorstasjon.En analyse gjennomført i 1994 konkluderte med at den mest gunstige utbyggingsplan <strong>for</strong>by-nettet er å utvide det elektriske anlegget i Gjøvik trans<strong>for</strong>matorstasjon og legge nyekabler til sentrum ved behov. Den økonomisk mest gunstige løsning ble valgt og Gjøviktrans<strong>for</strong>matorstasjon ble ombygd slik at det i dag er 13 ledige 11 kV felt. En vurdering av<strong>for</strong>syningssikkerhet og leveringskvalitet er gjort i ettertid og i lys av myndigheters ogkunders krav til oppetid og en ny trans<strong>for</strong>matorstasjon har høy prioritet.Viflat (10 + 8 MVA) mates normalt fra Gjøvik (66 kV). Viflat <strong>for</strong>syner området rundtVardal. Biri (10 + 10 MVA) mates normalt fra Bruvoll (66 kV) og <strong>for</strong>syner områdenerundt Biri. Ved feil på 66 kV ledningen mellom Bjugstadtangen og Viflat, vil <strong>for</strong>syningkunne opprettholdes ved mating fra Biri. I tillegg er det 3 andre innmatingspunkter tilGjøvik’s nett, punkter med begrenset kapasitet. Dette er punkter som grenser til øvrignett i <strong>Eidsiva</strong> og nabo-verket VOKKS.3.3.2.2 Andre energikilderI 2001 ble et deponigassanlegg ved Dalborgmarka ferdigstilt. I den <strong>for</strong>bindelse ble detogså lagt overføringsledning <strong>for</strong> gassen ned til elproduksjonsanlegget ved Nygård.Pr. i dag er det ikke noe infrastruktur <strong>for</strong> fjernvarme i <strong>kommune</strong>n, bortsett fra enkeltetidligfyringsanlegg, koblinger mellom enkeltbygg og det lokale anlegget ved GjøvikStadion. Dette blir det nå en <strong>for</strong>andring på og <strong>Eidsiva</strong> Bioenergi starter utbyggingen av etfjernvarmenett og en varmesentral i løpet av <strong>2012</strong>.3.3.3 Energiproduksjon3.3.3.1 ElektrisitetI Gjøvik er det i dag tre kraftstasjoner i Hunnselva. Disse er eid av VOKKS. VOKKS harlagt om rutiner og <strong>for</strong>bedret produksjonen av de tre kraftstasjonene siste årene.Brufoss Kraftstasjon produserte i 2010 ca 9,1 GWhBreiskallen Kraftstasjon produserte i 2010 ca 4,9 GWhÅmot Kraftstasjon produserte i 2010 ca 3,4 GWhElektrisitetsproduksjon i Hunnselva <strong>for</strong> 2010 var dermed ca 17,4 GWh. Dette er ennedgang noe som skyldes havari på generator i Åmot i 2009 som gjorde at kraftverketsto hele 2009 og halve 2010.Det er også i <strong>kommune</strong>n ett kraftverk som utnytter et fall i Stokkeelva i Redalen,Høgfallet Kraftstasjon også eid av VOKKS. Dette produserte i 2010 ca 3,9 GWh.Ellers i <strong>kommune</strong>n er det et par mikroverk på 25 kW installert effekt.15