KONSEKVENSVURDERINGVigdarvatnvassdraget har et nesten 95 km² stort nedbørfelt og <strong>om</strong>fatter <strong>om</strong>rådene i grensen mell<strong>om</strong> Sveio,Tysvær og Haugesund k<strong>om</strong>muner. Vassdraget inneholder et par store og en rekke mindre innsjøer, der dennederste innsjøen Vigdarvatnet (ca 8 moh) er regulert 1,13 m mell<strong>om</strong> HRV og LRV i konsesjon fra NVE fra2000. Samlet gjenn<strong>om</strong>snittlig avrenning fra vassdraget er på 283 m³/minutt.<strong>Fjon</strong> <strong>Bruk</strong> AS tar sitt vann fra et inntak i Vigdarvatnet og ett i forbindelse med dammen i vassdraget 200 meternedstrøms utløpet av Vigdarvatnet. For å sikre stabil vann<strong>til</strong>førsel <strong>til</strong> anlegget, har en fram <strong>til</strong> i dag benyttetreguleringsmuligheten i Vigdarvatnet, der det i dag er et teoretisk magasin på 8,3 millioner m³. Når det nå søkes<strong>om</strong> en <strong>utvidelse</strong> av konsesjonen <strong>til</strong> 5 millioner sjødyktig settefisk, vil det ikke være behov for noen økning imagasinkapasitet, selv <strong>om</strong> det gjenn<strong>om</strong>snittlige vannbehovet vil bli noe større enn i dag.VannbudsjettDen gjenn<strong>om</strong>snittlige årlige <strong>til</strong>renning fra nedbørfeltet s<strong>om</strong> anlegget henter vann fra er på 283 m³/min. Minst<strong>til</strong>renning er det vanligvis på fors<strong>om</strong>meren i mai og juni, med oppunder 130 m³/min i et gjenn<strong>om</strong>snittsår. Størstvannbehov har anlegget på seins<strong>om</strong>meren og utover høsten. Da står nemlig både høstsmolten og de s<strong>om</strong> skalbli ettårssmolt neste år i anlegget samtidig. I et gjenn<strong>om</strong>snittsår vil dette bety at en benytter <strong>om</strong>trent 30 % av<strong>til</strong>renningen i juli og august (figur 16).Vannføring (m³/min)5004003002001000Vannbudsjettjan feb mar apr mai jun jul aug sep okt nov desForbruk i % av <strong>til</strong>renning50403020Forbruk i %av <strong>til</strong>renning,,,,10,,,,, ,0jan feb mar apr mai jun jul aug sep okt nov des,,Figur 16. Til venstre: Månedlig vannbehov for 5 mill laks (sort del av søyle) sett i forhold <strong>til</strong> gjenn<strong>om</strong>snittlig<strong>til</strong>renning (grå søyler). Til høyre: Månedlig ferskvannbehov vist s<strong>om</strong> % av gjenn<strong>om</strong>snittlig <strong>til</strong>renning.Det er likevel sjelden at vann<strong>til</strong>gangen <strong>til</strong>svarer forholdene i et gjenn<strong>om</strong>snittsår eller en gjenn<strong>om</strong>snittsmåned.Særlig føls<strong>om</strong>t vil ferskvannsbudsjettet være i tørre og varme måneder s<strong>om</strong>merstid, da også forbruket av vannvil øke <strong>ved</strong> høyere temperatur. Varighetskurvene for <strong>til</strong>renningens månedsgjenn<strong>om</strong>snitt (figur 5 på side 8)viser at det er kun er 5% sannsynlighet (ett av 20 år) for at vannføringen noen gang k<strong>om</strong>mer under 10 m³/mini august, og at det er <strong>om</strong>trent 10% sannsynlig (i ett av 10 år) at vannføringen k<strong>om</strong>mer under 30m³/min is<strong>om</strong>mermånedene juni <strong>til</strong> august (tabell 1 på side 7).Det er vanlig å regne at man <strong>ved</strong> “normal drift” satser på en <strong>til</strong>gjengelig vannmengde s<strong>om</strong> <strong>til</strong>svarer 10%sannsynlighet (10-persen<strong>til</strong>), hvilket <strong>til</strong>sier at det holder i ni av ti år, og at en må basere seg på magasinkapasiteteller vannsparende <strong>til</strong>tak ders<strong>om</strong> dette ikke er nok. Gjenn<strong>om</strong> en tørr og varm s<strong>om</strong>mer og høst vil det derforvære naturlig å se på forbruket i forhold <strong>til</strong> en <strong>til</strong>renning på 30 m³/min (tabell 1, side 7). Det betyr at det i niav ti år vil være mer enn 30 m³/min i <strong>til</strong>renning.Rådgivende Biologer AS -18-Rapport 973
For et utvidet anlegg vil vannforbruket <strong>ved</strong> anlegget være størst i august med teoretisk maksimum på opp mot65 m³/min (da med antatt kun 200% okygenmetning uten ekstra oksygen<strong>til</strong>setting i karene eller karluftere). Detvil da være nødvendig å tappe magasinet i <strong>om</strong>trent ett av fem år på etters<strong>om</strong>meren, og i ett av 20 år må det altsåtappes med hele 50 m³/min mer enn <strong>til</strong>renningen. En måned med nedtapping <strong>til</strong>svarende 50 m³/min mer enn<strong>til</strong>renning, gir en nedtapping på 0,8 cm i døgnet og en samlet magasinvarighet på 134 døgn. Dette fortsetterat magasinet er noenlunde fullt <strong>ved</strong> start tapping. Dagens maksimale magasinkapasitet på 8,3 millioner m³ børsikres <strong>ved</strong> å etablerte en ny terskel der en kan ta vare på vannet i perioder når forbruket er mindre ennavrenningen.Tabell 4. Oversikt over magasinets varighet og nedtappingshastighet <strong>ved</strong> ulike tappingsrater i forhold <strong>til</strong><strong>til</strong>renning. Tappingsrate blir et resultat av antatt forbruk minus aktuell <strong>til</strong>renning, s<strong>om</strong> kan variere i forhold<strong>til</strong> oppgitte sannsynligheter i tabell 1 foran og figurene.Tapping utover <strong>til</strong>renning 10 m³/min 20 m³/min 30 m³/min 50 m³/min 70 m³/min 100 m³/minSenking av magasinet /døgn 0,2 cm 0,3 cm 0,5 cm 0,8 cm 1,2 cm 1,7 cmVarighet av magasinet 670 døgn 335 døgn 223døgn 134 døgn 96 døgn 67 døgn100002Varighet av magasin (døgn)Magasinvarighet100030010030100 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Tapping av magasin (m³/min)Nedtappingshastighet (cm/døgn)1,510,5Nedtappingshastighet00 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Tapping av magasin (m³/min)Figur 17. Magasinet i Vigdarvatnet er på 8,3 mill m³. Magasinets varighet (<strong>til</strong> venstre) og nedtappingshastighet(<strong>til</strong> høyre) er presentert s<strong>om</strong> funksjon av nedtapping (forskjell mell<strong>om</strong> forbruk av vann og <strong>til</strong>renning).Konsekvenser for biologisk mangfold og viltDet er ikke registrert noen viktige prioriterte naturtyper i det planlagte <strong>til</strong>taks<strong>om</strong>rådet. Det <strong>om</strong>søkte <strong>til</strong>taketinnebærer ikke nye inngrep utover arbeid knyttet <strong>til</strong> selve anleggs<strong>om</strong>rådet. Det blir heller ingen endring idagens reguleringer av Vigdarvatnet. Det antas derfor ingen konsekvens verken for biologisk mangfold ellervilt i <strong>til</strong>taks- eller influens<strong>om</strong>rådet.Konsekvenser for fisk og ferskvannsbiologiDet var tidligere egne bestander av laks og sjøaure i vassdraget, men vassdraget ble stengt for oppvandrendefisk fra sjøen på grunn av oppdrettsaktivitet både oppe i vassdraget og inntak av vann <strong>til</strong> nåværende <strong>Fjon</strong> <strong>Bruk</strong>AS. Siden 1998 har dette vært åpnet opp igjen med en laksetrapp og minstevannføring i utløpselven. Fangsteneav laks har likevel ikke tatt seg opp slik en kanskje etterhvert skulle vente. Dette kan også delvis skyldesRådgivende Biologer AS -19-Rapport 973