P5 2005 Puss på isolasjon til HA.indd
P5 2005 Puss på isolasjon til HA.indd
P5 2005 Puss på isolasjon til HA.indd
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ForordRevisjon av Murkatalogen pågår kontinuerlig, men er begrenset <strong>til</strong> de deler som <strong>til</strong> enhver tid vurderes å ha størstbehov for oppdatering på grunn av erfaringer, endringer i teknologi, produkter eller normative referanser.Revisjonene utgis både i elektronisk form på www.murkatalogen.no og som enkeltdeler i papirutgave, normalt éngang pr. år.Denne utgaven av <strong>P5</strong> om puss på <strong>isolasjon</strong> og plater erstatter tidligere utgave fra 1998.Anvisningen er revidert ved Mur-Sentret av siviling. Morten Langvik.Tegninger og illustrasjoner er utarbeidet av ing. Ole Jacob Røysland.Layout ved ing. Mari Flaata.ISBN-13: 978-82-92756-00-3 (Murkatalogen)ISBN-10: 82-92756-00-0 (Murkatalogen)ISBN-13: 978-82-92756-05-8 (<strong>P5</strong>)ISBN-10: 82-92756-05-1 (<strong>P5</strong>)LitteraturhenvisningerStandarder og normative krav:[1] Tekniske forskrifter <strong>til</strong> plan- og bygningsloven,med veiledning.[2] NS 3420 Beskrivelsestekster for bygg, anlegg oginstallasjoner. Utgave 3.4 juni <strong>2005</strong>.[3] NS 3491-4 Prosjektering av konstruksjoner.Dimensjonering av laster. Del 4: Vindlaster.[4] NS-EN 998-1 Krav <strong>til</strong> mørtel for murverk – Del 1:Utvendig og innvendig pussmørtel.[5] NS-EN 13494 Varmeisoleringsprodukter <strong>til</strong> bruki bygninger. Bestemmelse av limets og pussensheftfasthet <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>smaterialet.[6] NS-EN 13495 Varmeisoleringsprodukter <strong>til</strong> bruki bygninger. Bestemmelse av avrivningsmotstandenfor utvendig sammensatt varme<strong>isolasjon</strong>ssystem(ETICS) (skumblokkprøving).[7] NS-EN 13496 Varmeisoleringsprodukter <strong>til</strong> bruk ibygninger. Bestemmelse av de mekaniske egenskapene<strong>til</strong> glassfibernett.[8] NS-EN 13497 Varmeisoleringsprodukter <strong>til</strong> bruki bygninger. Bestemmelse av motstand mot slagfor utvendig sammensatt varme<strong>isolasjon</strong>ssystem(ETICS).[9] NS-EN 13498 Varmeisoleringsprodukter <strong>til</strong> bruk ibygninger. Bestemmelse av motstand mot gjennomtrengningfor utvendig sammensatt varme<strong>isolasjon</strong>ssystem (ETICS).[10] NS-EN 13499 Varme<strong>isolasjon</strong>sprodukter i bygninger– Utvendig sammensatte varme<strong>isolasjon</strong>ssystemerbasert på ekspandert polystyren– Krav.[11] NS-EN 13500 Varme<strong>isolasjon</strong>sprodukter i bygninger– Utvendig sammensatte varme<strong>isolasjon</strong>ssystemerbasert på mineralull – Krav.[12] EOTA ETAG-004 Guideline for European TechnicalApproval of ETICS.[13] EOTA ETAG-014 Guideline for European TechnicalApproval of plastic anchors for ETICS.[14] NS-EN ISO 6946 Bygningskomponenter og–elementer. Varmemotstand og varmegjennomgangskoeffisient.Beregningsmetode.Andre kilder:[15] Rådgivende ingeniørers forening ANS: Norm forpussbasert etterisolering. 1994.[16] Prestrud, Ole m.fl. Kombinasjon av etterisoleringog rehabilitering av betongfasader. NTNF-rapportBA 25230, Dr. techn Kristoffer Apeland AS, Oslo1994.[17] Blom, Peter: NBI rapport nr 99. Utvendig etterisoleringav mur- og betongvegger. 1986.[18] Nesje, Arne og Skogstad, Hans B. Etterisoleringog innkledning av betong. NTNF-rapport BA620546. Sintef Arkitektur og byggeteknikk, Trondheim1993.[19] Tidsskriftet MUR, Mur-Sentret, Oslo. Tekniskeartikler nr 185, 199 og 246. 1994-2002.[20] Byggdetalj 471.012 U-verdier for vegger.[21] Byggdetalj 523.303 <strong>Puss</strong> på <strong>isolasjon</strong>.[22] Byggforvaltning 720.012 U-verdier for eldre konstruksjonerfør og etter isolering.[23] Byggforvaltning 723.312 Etterisolering av betong-og murvegger.Informasjon og datablader fra systemleverandører:• BMC AS• maxit as• Rebygg AS• Rescon Mapei AS• Sto Norge AS2 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
1 Om pussede løsninger1.1 BakgrunnDe aller fleste boligbygg og andre oppvarmede bygningersom ble oppført før 1960 har mangelfull isoleringi forhold <strong>til</strong> dagens krav [1]. Bruk av bestandigebygningsmaterialer og økte krav <strong>til</strong> bokomfort har imange <strong>til</strong>feller gjort etterisolering av slike bygg <strong>til</strong> ennødvendig og lønnsom investering.Aktuell bygningsmasse for etterisolering er densom i utgangspunktet er mangelfullt isolert og haret stort energibehov og/eller som har fasader sombehøver reparasjoner og vedlikehold. Kostnadenemed samtidig etterisolering i forbindelse med opppussingkan forsvares med redusert energiforbruk ogreduserte vedlikeholdskostnader i fremtiden.<strong>Puss</strong>baserte isoleringssystemer er brukt i Norge desiste 15–20 årene, mens andre europeiske land harbetydelig lenger erfaring med slike systemer. Det harrådet usikkerhet om denne teknikken gir bygget enytterkledning som er bestandig under norske klimaforhold.I Norge har det foregått en erfaringsbasertutvikling og utvelgelse som har ført <strong>til</strong> at de gjenværendesystemer på markedet nå er bedre <strong>til</strong>passetnorsk klima.Prinsippet for systemer med puss på <strong>isolasjon</strong>:• Det monteres <strong>isolasjon</strong> på en eksisterende vegg.• Isolasjonen påføres puss i tykkelse 7–25 mm.• <strong>Puss</strong>jiktet armeres med armeringsnett av glassfibereller metall.Det er en økende bruk av pussbasert isolering ogsåi nybygg. Der monteres <strong>isolasjon</strong>splatene utenpåbæresystemet. Systemet fungerer som en del avfasadens <strong>isolasjon</strong> og som fasadekledning. De grunnleggendekrav om en stabil og bæredyktig bakvegggjelder både for etterisolering av eksisterende byggog for klimabeskyttelse og isolering av nybygg.1.2 Luftet kledningDe siste fem år er systemer med luftet kledning utvikletogså for pusset fasade i Norge. Systemene kanbenyttes som rehabiliteringsalternativ <strong>til</strong> pussbasertetterisolering, og som fasadeløsning på nybygg.For bæring av systemene forutsettes en stabilbakkonstruksjon. På denne monteres vertikale lektermed luftespalter i sokkel, ved utsparinger og åpningeri fasaden som for eksempel vinduer og dører,samt ved gesims og/eller parapet.Utenpå utlektingen monteres plater i forband. Pådisse platene kan det så påføres puss.Fordelen med denne type kledning er at ev. fuktighetsom trenger gjennom puss-sjiktet får fri avrenning iluftspalten mellom plater og isolert tverrsnitt.1.3 Utvendig eller innvendig etterisolering1.3.1 GenereltEtterisolering bør alltid ses i sammenheng medandre aktuelle utbedrings<strong>til</strong>tak; generell oppussing ogutbedring av utvendige og innvendige overflater, vindusutskiftning,utbedring av taktekking, takrenner ognedløpsrør etc.Hvis man ønsker å redusere energitapet gjennomytterveggene på eldre bygg, har man valget mellomutvendig eller innvendig etterisolering. Ved valg avutvendig etterisolering bør man <strong>til</strong>strebe at den nyefasadekledningen <strong>til</strong>passes omliggende bygningsmiljø.Ved utbedring som får preg av fasadeendring bør manrådføre seg både med byggets arkitekt og med offentligemyndigheter.Det er fordeler og ulemper ved valg av utvendigog innvendig etterisolering med puss på <strong>isolasjon</strong>.Systemene har relativt liten egenlast slik at <strong>til</strong>leggslastpå eksisterende bygg blir liten i forhold <strong>til</strong> andre systemersom f.eks. teglforblendet <strong>isolasjon</strong>. Systemenehar også stor fleksibilitet og små begrensninger mht.fasadeutforming.1.3.2 Utvendig etterisoleringDet primære mål med utvendig etterisolering medpuss er som regel redusert energitap, generell oppussingog forbedret klimabeskyttelse.Muligheten for å gjenskape og bevare en puss- ellerbetongfasades originale utseende er vesentlig for valgav denne løsningen. Funkisbygninger og bygningeroppført etter 1950 har ofte enkle puss- og betongfasaderhvor utvendig etterisolering med puss vil være envelegnet løsning.Fordeler:• Kuldebroproblemer ved etasjeskillere elimineres vedat <strong>isolasjon</strong>ssjiktet går kontinuerlig fra grunnmur <strong>til</strong>tak.• Fasaden får ny klimabeskyttelse med godebestandighetsegenskaper.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 3
• Evt. armeringskorrosjon i betongfasader vil stanseopp [16].• Arbeidet kan gjøres uten at beboerne/brukerne måflytte ut.Ulemper:• Arbeidet krever s<strong>til</strong>laser.• Utvendig pussing eller maling i den kalde årstidenmå skje ved innkledning og oppvarming.• Byggets arkitektoniske uttrykk kan bli endret.• Vinduene kan bli liggende dypt i fasaden og det kanogså være nødvendig å forlenge takutstikket.• Fasaden kan få preg av «påheng» (avhengig av løsningpå detaljer v/bakkenivå).1.3.3 Innvendig etterisoleringPå mange eldre murbygg derimot, særlig i byer ogtettsteder, finner man rikt utsmykkede og ornamentertetegl- og pussfasader som ikke egner seg for utvendigetterisolering. Her må man derfor se på muligheterfor innvendig etterisolering kombinert med generelloppussing av fasadene.Fordeler:• Arbeidet er forholdsvis enkelt å utføre, og man slippers<strong>til</strong>laskostnader.• Arbeidet kan utføres uavhengig av årstid og uteklima.• Metoden medfører ikke fasadeendringer.Ulemper:• Man beholder kuldebroene ved etasjeskillerne, ogderav kalde gulv og stort varmetap.• Større klimapåkjenning og dermed økt risiko for fuktogfrostskader på eksisterende yttervegg.• Tap av innvendig areal i leiligheter som fra før ofte errelativt små.• Beboerne/brukerne må enten flytte ut av leiligheten,eller «bo på byggeplassen».• Mange rom gir behov for mange avslutninger motinnvendige vegger.1.4 VedlikeholdSelv om utvendige etter<strong>isolasjon</strong>ssystemer med pusspå <strong>isolasjon</strong> er relativt nye på det norske markedethar erfaringene vist at vedlikeholdsbehovet ikke skillerseg nevneverdig fra ordinære pussede løsninger påfastere underlag. De fleste systemene på markedet idag opererer med en stipulert vedlikeholdsfrekvenspå 15–30 år, forutsatt god håndverksmessig utførelse,riktig materialkombinasjon og riktig detaljering. Seforøvrig punkt 4.5 og 5.7.1.5 Energisparing og lønnsomhetTeknisk forskrift <strong>til</strong> plan- og bygningsloven setter kravom at effektbruk og energibehov skal være slik at krav<strong>til</strong> forsvarlig innemiljø sikres. Bygningsdelenes teoretiskeU-verdier kan beregnes etter reglene i NS-ENISO 6946 [14].Energibesparelsen ved etterisolering avhenger bl.a.av den gamle veggens konstruksjon. Besparelsen kanuttrykkes som funksjon av graddagstallet for en gittgeografisk beliggenhet og reduksjonen i ytterveggensU-verdi (varme<strong>isolasjon</strong>sbetraktning) :E = 24 · G · ΔU · A · 10 -3 (kWh/år)hvorE = besparelsen i energiforbruk (kWh/år)24 · G = stedets graddagstall i timer (h · K/år)ΔU · A = reduksjon i U-verdi multiplisert med areal avetterisolert vegg. (W/K)Figur 1.5 illustrerer betydningen av kuldebroer og reduksjoni U-verdi for en gitt konstruksjon ved etterisoleringhenholdsvis innvendig og utvendig, mens tabell1.5 gir oversikt over reduksjon i U-verdi med utvendigetterisolering av forskjellige typer yttervegger.Ved lønnsomhetsvurdering av etterisolering vilbehov for generell fasadeoppussing ofte være avavgjørende betydning. Etterisolering alene vil sjeldensvare seg rent økonomisk, men kombinert med behovfor generell fasadeoppussing vil merkostnadene <strong>til</strong>selve etterisoleringen kunne innspares i løpet av få år.I enkelte <strong>til</strong>feller kan puss på <strong>isolasjon</strong> faktisk være etrimeligere alternativ enn andre utbedringsløsninger,eksempelvis for betongfasader med store korrosjonsproblemerog problemer med kuldebroer og risskader.Lønnsomheten av en etterisolering kan vurderes vedå sammenligne investeringer med nåverdien av fremtidligebesparelser beregnet etter følgende uttrykk:B = b · f bnhvorB = nåverdien av fremtidige besparelser (kr/år)b = besparelsene i energiutgifter (kr/år)f bn= nåverdifaktor avhengig av kalkulasjonsrente oglevetid.Slike lønnsomhetsbetraktninger er utdypet nærmere iNBI-rapport nr. 99 [17].4 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
a) opprinnelig konstruksjonmed innvendig isoleringog betydelige kuldebroerved dekkene;b) innvendig etterisoleringmed 80 mm <strong>isolasjon</strong>,som gir forsterket kuldebroeffektved dekkene;c) utvendig etterisolering med80 mm <strong>isolasjon</strong>,hvor kuldebroene veddekkene nå er effektivtbrutt.Figur 1.5Beregnet U-verdi (W/m 2 K) for en ytterveggskonstruksjon og betydningen av kuldebroAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 5
Utvendig isoleringEksisterende veggkonstruksjon[20] [22] [23]150 mm betongU = 3,13 W/(m 2 K)U-verdi (W/(m 2 K)) 1)Øverste tall λ=0,034. Nederste tall λ=0,037Isolasjonstykkelse (mm)50 70 100 120 1500,56 0,43 0,31 0,26 0,220,60 0,46 0,34 0,29 0,23200 mm betongU = 2,94 W/(m 2 K)0,56 0,42 0,31 0,26 0,220,60 0,45 0,33 0,28 0,23150 mm betong+100 mm treullsementplateinnvendigU = 0,66 W/(m 2 K)150 mm betong+100 mm porebetong + pussutvendigU = 0,96 W/(m 2 K)250 mm porebetong(500 kg/m 3 )puss begge siderU = 0,50 W/(m 2 K)250 mm lettklinkerbetong(770 kg/m 3 )puss begge siderU = 0,84 W/(m 2 K)1-stens teglvegg(2000 kg/m 3 )puss begge siderU = 1,95 W/(m 2 K)1 ½-stens Bergenshulmur(2000 kg/m 3 )puss begge siderU = 1,45 W/(m 2 K)1 ¾-stens Trondhjemshulmur(2000 kg/m 3 )puss begge siderU = 1,15 W/(m 2 K)0,34 0,28 0,23 0,20 0,170,35 0,30 0,24 0,22 0,180,40 0,33 0,26 0,22 0,190,42 0,35 0,27 0,24 0,200,29 0,25 0,21 0,19 0,160,30 0,26 0,22 0,20 0,170,38 0,31 0,25 0,22 0,180,40 0,33 0,26 0,23 0,200,51 0,39 0,29 0,25 0,210,54 0,42 0,32 0,27 0,220,47 0,37 0,28 0,24 0,200,49 0,39 0,30 0,26 0,220,43 0,35 0,27 0,23 0,190,46 0,37 0,28 0,25 0,211)Medregnet 4 stk ø4 mm stålbindere pr m 2 . Innvirkningen av andre kuldebroer er ikke medregnet i angitte U-verdierTabell 1.5Reduksjon av U-verdi gjennom yttervegger etter isolering6 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
2 Delmaterialer2.1 IsolasjonIsolasjonen består av stive trykkfaste plater av mineralulleller polystyrén (EPS). Isolasjonen leveres iforskjellige tykkelser, vanligvis mellom 40–150 mm.De mest brukte <strong>isolasjon</strong>splatene er 50 og 100 mm.Tykkelsen avgjøres som regel av ønsket <strong>isolasjon</strong>sevne,men også av den praktiske <strong>til</strong>passing <strong>til</strong> tak,gesimser og andre fysiske forhold ved bygningen.Krav <strong>til</strong> dimensjonerende varmekonduktivitet λ iht.[14] må oppgis. Krav <strong>til</strong> festeplugger er gitt i [13].2.2 Plater (luftet kledning)Som alternativ <strong>til</strong> den tradisjonelle luftede kledning avstående eller liggende trepanel, er det i de senere årutviklet andre løsninger med puss på luftet platekledning.Plater bestående av for eksempel kalsiumsilikatmed cellulosefiberarmering eller resirkulert,ekspandert glassgranulat, lektes ut fra et vanligisolert bindingsverk. Platene har gode vedheftegenskaperfor puss. De forskjellige systemleverandørenehar utviklet egen pussmørtel for de respektive plateløsninger.2.3 TrematerialerTrematerialer <strong>til</strong> forsterking ved innfestingsdetaljer og<strong>til</strong> utlekting for luftet kledning skal normalt være avheltre. Krav <strong>til</strong> fasthets-/sorteringsklasse kan være enav følgende klasser:• C18/T1• C24/T2• C30/T3Systemleverandøren må definere kravene for sittsystem, og evt. også krav <strong>til</strong> impregnering.2.4 Mørtel<strong>Puss</strong>mørtel og mørtel <strong>til</strong> oppklebing av <strong>isolasjon</strong>splaterskal gi <strong>til</strong>strekkelig vedheft <strong>til</strong> respektive underlag.Heftfasthet mellom puss og <strong>isolasjon</strong> skal alltidvære større enn <strong>isolasjon</strong>ens strekkfasthet. Detteinnebærer at <strong>isolasjon</strong>en skal være det svake leddved uttrekksprøving, slik at brudd eksempelvis oppstårsom de-laminering av <strong>isolasjon</strong>en.Mørtel leveres som tørrmørtel med mineralske ellerorganiske bindemidler, ferdig <strong>til</strong> bruk ved <strong>til</strong>settingav vann. Det leveres også våtmørtel som pasta påspann.<strong>Puss</strong>mørtel for <strong>isolasjon</strong> og plater må være testetmed hensyn <strong>til</strong> frostmotstandsevne. Denne kan uttrykkessom forholdet mellom materialets fuktopptakved kapillært oppsug, dvs. materialets vannabsorpsjon,og det totale porevolum bestemt ved trykkmetning.Lavt forholdstall betyr at det er mange porersom ikke fylles ved vanlig vannpåkjenning. Man harsåledes reservekapasitet med ufylte porer som vannunder utvidelse (frost) kan fylle. <strong>Puss</strong>en regnes å ha<strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende frostmotstand når forholdet vannabsorpsjon/totaltporevolum er mindre enn 65 %. <strong>Puss</strong>kan også klassifiseres ut fra diffusjonsåpenhet ogvannopptakskoeffisient [4].2.5 Armering2.5.1 GenereltArmering er vesentlig for puss-sjiktets strekkfasthetog rissfordelende evne ved svinn-, temperatur- ogfuktbevegelser. Internasjonale regler tallfester krav<strong>til</strong> slike armeringsnett. Disse kravene vil bli omtalt ifølgende underpunkter.2.5.2 Armeringsnett av glassfiberI dag er armeringsnett av glassfiber mest brukt <strong>til</strong> forsterkingi tynnpuss-systemer. Blant de krav som børs<strong>til</strong>les <strong>til</strong> glassfibernett er at de er flettet og har nødvendigmotstand mot alkalisk nedbrytning ved brukav mineralsk grunnpuss. Armeringsnett av glassfiberblir ofte belagt med et plastbelegg som beskyttelsemot alkalisk nedbryting. Mineralsk puss kan ha dårligvedheft <strong>til</strong> slike belegg, og det er derfor viktig at maskeviddenikke er mindre enn at pussen kan «bakesinn» i nettet. Tilstrekkelig stor maskevidde sikrer atarmeringen ikke blir liggende som en heftbryter, medpotensiale for de-laminering av pusslaget. Maskeviddenbør ut fra dette ikke være mindre enn 4 mm.Glassfiber er kapillært sugende, og kutting og <strong>til</strong>passingav armeringsnettet kan svekke materialet pga.alkalisk nedbrytning. For å kompensere for dette måman ha <strong>til</strong>strekkelig omlegg i nettskjøtene.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 7
2.5.3 Armeringsnett av stålDet finnes også tykkpuss-systemer med nett igalvanisert eller rustfritt stål. Anbefalt maskevidde er9–19 mm. Sinkbeleggets minimumstykkelse bør være20 µm (>275 g/m 2 ) [11]. Galvanisering skal foretasetter fletting eller sveising av nettet. For andre krav omkorrosjonsbestandighet vises det <strong>til</strong> NS 3420 [2].Ved bruk av andre materialer bør det forlangesresultater fra anerkjente tester <strong>til</strong>passet det aktuellemateriale.2.6 BeslagMangler ved prosjektering og/eller utførelse av beslagdetaljerer en ganske vanlig årsak <strong>til</strong> skader på pusssystemer.Utettheter samt sprekker og riss ved feilinnpussing av beslag kan gi lekkasjer inn i <strong>isolasjon</strong>ssjiktetog følgeskader på både fasadepuss og bakvegg.Systemleverandørens anbefalinger skal alltid følges,med mindre det foreligger andre godt dokumenterteløsninger.Beslag som innpusses bør ha like lang forventetlevetid som <strong>til</strong>støtende pusskonstruksjon eller dendetalj beslaget er ment å beskytte. Både beslagmaterialetog beslagets overflatebehandling har betydningfor levetiden.8 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
3 Systemløsninger3.1 GenereltEn bygningsfasade utsettes for store og vekslendepåkjenninger. Fysisk påvirkes fasaden av vindtrykk,vindsug og egenlast [3]. Termisk påvirkes den av sol,skygge og kulde, ofte i hurtige og vekslende kombinasjoner.Nedbør og fukt øker påkjenningene ytterligere.Ved <strong>til</strong>leggsisolering av en eksisterende fasade, er detspesielt viktig å ta hensyn <strong>til</strong> alle disse forholdene forå sikre at den nye fasadeoverflaten får så lang levetidsom mulig. Noe så banalt som fargevalg kan ha betydningfor levetid, som følge av temperatursvingningerover dagen. Systemløsninger med puss på <strong>isolasjon</strong>kan deles inn i to kategorier etter hvordan kraftoverføringenskjer mellom pussjiktet og den opprinneligeveggen.3.2 Tykkpuss-systemerBruken av tykkpuss-systemer har avtatt sterkt de senereår. Som tykkpuss-system regnes systemer medpusstykkelse på 15 mm eller større. Mineralsk puss på20 mm er vanlig, og mineralull var det mest brukte <strong>isolasjon</strong>smaterialet.Figur 3.2 viser systemoppbygging.<strong>Puss</strong>jiktet er tungt og har betydelig styrke mot mekaniskpåkjenning.Isolasjon og armering er mekanisk festet <strong>til</strong> bærekonstruksjon/bakveggved hjelp av metallbraketter,noe som i praksis låser pussen <strong>til</strong> underlaget i vertikalretning. Innfestingsmetoden nødvendiggjør oppdelingav store pussflater med både vertikale og horisontalefuger pga. relative fukt- og temperaturbevegelser mellomunderlag og puss.Bevegelsesfugene plasseres med 12–15 metersmellomrom både vertikalt og horisontalt. Det børetableres vertikale bevegelsesfuger ved alle hjørneri fasaden. Fugene etableres etter at grovpussenhar herdet og utføres ved hjelp av vinkelkutter ellerlignende verktøy som kutter gjennom grovpuss ogarmeringsnett. Vertikale fuger kan stå åpne, selv omdet er en fordel at de tettes med egnet fugemasse,mens horisontale fuger alltid må tettes med egnetfugemasse. <strong>Puss</strong>-skiven må også frigjøres ved allegjennomgående bygningskomponenter som vinduerog balkonger.Fig. 3.2Oppbygging av tykkpuss-system3.3 Tynnpuss-systemer3.3.1 GenereltSom tynnpuss-system regnes systemer med pusstykkelse5–15 mm. De erfaringer som er opparbeidetmed bruk av tynnpuss-systemer i vårt klima, <strong>til</strong>sier atdet ikke bør benyttes pusstykkelser under 6 mm i merutsatte klimastrøk. Det benyttes både plastmodifisertekalksementmørtler og rene plastmørtler. De tynnestepuss-systemene muliggjør derfor å bygge opp en«sømløs» fasade uten bevegelsesfuger. Både mineralullog polystyrén benyttes som pussbærende <strong>isolasjon</strong>i slike systemer. Isolasjonsplatene monteres somregel <strong>til</strong> bakvegg med egnet klebemasse og festesderetter mekanisk med spesielle festeplugger i utbo-Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 9
3.3.2 <strong>Puss</strong> på mineralullTynnpuss-systemer på mineralull er vanligvis byggetopp med en plastmodifisert, mineralsk pussmørtel påkalksementbasis i to sjikt og med total pusstykkelse7–12 mm. <strong>Puss</strong>laget beveger seg relativt uavhengigav <strong>isolasjon</strong>ssjikt og bakenforliggende vegg, og detkan bygge seg opp relativt store spenninger i pusssjiktet.Det er derfor viktig at pussjiktet ikke fastholdesved vindusåpninger, gjennomgående balkonger ogannet, da dette medfører tvangsspenninger og muligsprekkdannelser i pussen. Mineralsk tynnpuss påmineralull bør i enkelte <strong>til</strong>feller oppdeles med bevegelsesfugersom for tykkpuss-systemer, men avstandenmellom fugene kan økes <strong>til</strong> 15–20 m. I utgangspunktetbør systemleverandørens anbefalinger vedr. behov forbevegelsesfuger følges.Mineralullplatene monteres <strong>til</strong> bakvegg med limeller klebemasse og festes i henhold <strong>til</strong> systemleverandørensanvisning. Plastmodifisert pussmørtel påkalksementbasis benyttes ofte som klebemasse. Dettepåføres ofte på baksiden av <strong>isolasjon</strong>en med tannsparkelpå samme måte som for flislim. Tykkelsen påklebemassen bestemmes av underlagets jevnhet, tykkeresjikt på ujevnt underlag og tynnere sjikt på jevntunderlag. Mineralullplatene monteres liggende og i forband.God planlegging reduserer materialtap på grunnav kapp. Vanlig platedimensjonen er 1,2 · 0,6 m.Figur 3.3Oppbygging av tynnpuss-systemrete hull i bakvegg av mur eller betong. Festepluggeneer som regel av plast og låses med ekspansjonstapp[13]. Systemene kan også monteres på stenderverkpå nybygg. Figur 3.3 viser systemoppbygging.Nedenfor gis en kort beskrivelse av tynnpusssystemerved bruk av henholdsvis mineralull og polystyrén.I samarbeid med de ledende leverandørene iNorge er det også gitt en oversikt over deres respektivesystemer, jfr. tabell 3.3.3.3.3 <strong>Puss</strong> på polystyrénTynnpuss-systemer på polystyrén er vanligvis byggetopp med en ren plastmørtel eller en plastmodifisert,mineralsk pussmørtel på kalksementbasis i to sjiktog med total pusstykkelse 7-12 mm. Systemer medpolystyrén som <strong>isolasjon</strong> er basert på god vedheft ogsamvirke mellom puss, <strong>isolasjon</strong> og underlag. Svinn-,fukt- og temperaturbevegelser som oppstår i pusssjiktetoverføres <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>en. Konstruksjonsoppbyggingenog det elastiske, tynne pusslaget muliggjør åbygge opp en pussfasade uten bevegelsesfuger.Ved jevne fasadeunderlag helklebes <strong>isolasjon</strong>splatene<strong>til</strong> underlaget. Platenes bakside påføres lim medtannbrett. Limet kan være en kalksementbasert mørtel<strong>til</strong>satt plastdispersjon. Ved ujevn fasade bør platenepåføres lim som mørtelpølser langs ytterkantene avplaten samt punktvis på platene. Festeplugger måi så fall monteres gjennom punktklebingen. Platenepresses hardt mot underlaget og monteres i forband.Forbandet skal følges rundt hjørner.10 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
3.4 Luftet kledningSystemer med puss på en luftet plateløsning kanbenyttes i forbindelse med etterisolering, fasaderehabiliteringså vel som ved nybygging.Prinsippet innebærer å montere plater på vertikalelekter (ev. metallskinner). Lektene må ha en breddesom gir rom for innskruing av plater som skjøtes overen lekt. Platene monteres i forband og skrus fast <strong>til</strong>lektene. Lektene må derfor være festet <strong>til</strong> underliggendebærevegg av mur eller betong eller mot enbindingsverksvegg som er sikret med en vindsperre.Det s<strong>til</strong>les store krav <strong>til</strong> nøyaktighet i platemontasje,for å unngå at glipper mellom plater fylles med pussmørtel,som derved kan gi spenningsriss i pussen.Figur 3.4 viser systemoppbygging. I samarbeid medleverandører i Norge er det også gitt en oversikt overderes respektive systemer, jfr. tabell 3.4.Figur 3.4Oppbygging av luftet kledning for pussAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 11
SystemEgenskaperSkaltherm Grunnpuss maxitSerpotherm (puss på EPS)Serpomin (puss på min.ull)Leverandør BMC ASmaxit asMapethermRescon MapeiSto ThermSto Norge ASOpphavslandDanmarkTysklandItaliaTysklandGodkjenningETA-Danmark godkjennelsepr.15 januar2000 (rev. <strong>2005</strong>)NBI teknisk godkjenningETA-05/003 og ETA-05/0156ETA 04/0061NBI-teknisk Godkjenning nr. 2194.ISOLASJONLambda-verdierType mineralullType EPSEgenvekterRockwool 110-115kg/m 3Sundolitt EPS 20kg/m 3Alle tykkelserMin.ull: Hardrock Fasadeplate,Lamda: 0,038, egenvekt:190 og 110 kg/m 3EPS: Isolitt FasadeplateS80, λ=0,038, egenvekt: 18kg/m 3ESP MapethermXPS32 kg/m 3Sto FasadeplateMineral(ca.100kg/m 3 )λ=0,037 W/mKSto FasadeplateEPS (20 kg/m 3 )λ=0,038 W/mKARMERINGSNETTMaskevidde3,8x4 mm. Farge: hvitSerpo 397: 6 mm4x4 mmSto Armeringsnett: 6 mmRivefasthet– Før aldring– Etter aldringHEFTFASTHET<strong>isolasjon</strong>/puss2,1 kN/50mm1,7 kN/50mm0,02 N/mm 2 på mineralull(test gir brudd i<strong>isolasjon</strong>en)Alle tester gir brudd i <strong>isolasjon</strong>2,53 kN/50 mm1,41 kN/50 mm1,7 kN/50 mm>0,85 kN/50mm> 0,1N/mm 2 Jfr NBI Godkj.: Sto Systempuss:Heft <strong>til</strong> underlag > 600 kN/m 2 (prøvemetodeUEAtc)GRUNNPUSSSkaltherm grunnpuss(tørrmørtel i sekker)Fiberpuss Serpo 261 Mapetherm AR1 1) Sto SystempussBindemiddel Hvit sement og kalk KC 50/50 Sement Fiberforsterket,modifisert KCpussTilslag Kvartssand Dmax = 1 mm Sand, filler2) Sto ArmatClassicSementfri grunnpuss,kun organiskebindemidlerTilsetningerGummigranulat, fyllstoffer,brannhemmendestoff, hjelpestofferDispergeringsmiddel,polymererSjikttykkelse 5–7 mm 8–12 mm 6–7 mm 5–7 mm 3–4 mmUtførelse –herdetid –primingSLUTTPUSSMed stålbrett, fordelingm/ 10 mm tannsparkel.Armeringsnettet trykkesinn i pussen. 2. lagpåføres så det dekkernettet. Overflaten pussesmed pussebrett.Min. 1 døgn herdetidSkalcem 2000 (tørrmørteli sekker) <strong>til</strong>sattbetokalkbinderSprøyting /påtrekkMin. 14 dager herdetid førsluttpuss/malingSprøyting /påtrekkFullherdet etter 28døgn, sluttpuss påføresetter 10 døgnPriming før sluttpuss,SilexcolorPrimerGrunnpussen primes før sluttpussingmaxit Silikatpuss Sil A Silexcolor Tonachino Bl.a.Stolit = akrylbasertSto Silco = silikonhartsbasertSto Lotusan = silikonhartsbasertSto Sil = silikatbasertSto Miral = kalkbasertSto Superlit (steinpuss) = akrylbasertMineralske pigmenter,hjelpestofferBindemiddel Hvit sement silikat KaliumsilikaterTilslag Kvartssand Marmor,kvarts,fillerTilsetningerFyllstoffer, pigmenter,hjelpestofferKornstørrelse 0-0,6 mm Dmax = 1, 1,5 og 2 mm 0,5 mm og 1,2 mmUtførelse –herdetidMed stålbrett i 0,5–1mm lagtykkelse.Filtses med svamp.28 døgn herdetidSprøyting /påtrekkAlternativt: maxit SilikatmalingSerpo 303Sprøyting, stålbrett2 døgn herdetidAlle sluttpussene er gjennomfargetog leveres i forskjellige strukturer ogkornstørrelser.Tabell 3.3Tynnpuss-systemer på <strong>isolasjon</strong>12 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
System maxit Serposol Mapetherm Nordic Sto ThermEgenskaperLeverandørmaxit asRescon Mapei ASSto Norge ASOpphavslandNorgeNorgeTysklandGodkjenningSøknad om NTG <strong>til</strong> behandl.Søknad om NTG <strong>til</strong> behandling1/11-05NBI-teknisk Godkjenning nr. 2195.MATERIALER IUTLEKTINGForutsetninger fortype vindsperreVindsperre, utlekting med trelekter,GU gips eller folieTrykk imp. trevirkeGU gips eller folieTre, stål eller alum.-lekter.Vindsperre avhengig av Brannklasse-krav(papp eller GU).TYPE PLATE/ NAVNBlucladBluCladSto Ventec-plateTykkelse10 mm10 mm12 mmKantforseglingSilanprimerSilanprimer RødLeveres med antbeskyttelseslister o.l.FestemidlerSyrefast skrue A4Syrefast skrue S4StoVentec-skruer avhengig av underlagARMERINGSNETTArmeringsnett Serpo 397Sto ArmeringsnettSto ArmeringsnettMaskeviddeMaskevidde: 6 mm4x4 mmM: 6 mmFin: 4 mmRivefasthet– Før aldring– Etter aldring2,53 kN/50mm1,41 kN/50mm1,7 kN/50 mm>0,85 kN/5 0mm>1,75 kN/50 mm>1,00 kN/50 mmHEFTFASTHETplate/puss0,35N/mm 2Jfr NBI Godkj.: Sto Systempuss:Heft <strong>til</strong> Ventec-plate > 150 kN/m 2 (prøvemetodeUEAtc)GRUNNPUSS Fiberpuss Serpo 261 Fasademørtel SI 1) StoSystempuss 2) Sto Armat ClassicBindemiddel KC 50/50 Sement Fiberforsterket, modifisertKC-pussTilslag Dmax = 1 mm Sand, fillerSementfri grunnpuss,kun organiskebindemidlerTilsetningerDispergeringsmiddel, polymererSjikttykkelse 8–12 mm 6–7 mm 5–7 mm 3–4 mmUtførelse –herdetid –primingSprøyting/påtrekkMin. 14 dager før sluttpuss/malingSprøyting /påtrekkFullherdet etter 28 døgn, sluttpusspåføres etter 10 døgn. Priming førsluttpuss, Silexcolor Primer.Platen primes førgrunnpussing oggrunnpuss primesfør sluttpussingSLUTTPUSSmaxit Silikatpuss Sil AAlt. maling: maxit SilikatmalingSerpo 303Silexcolor TonachinoBindemiddel silikat KaliumsilikaterTilslagTilsetningerMarmor,kvarts,fillerMineralske pigmenter, hjelpestofferBl.a.Stolit = akrylbasertSto Silco = silikonhartsbasertSto Lotusan = silikonhartsbasertSto Sil = silikatbasertSto Miral = kalkbasertSto Superlit (steinpuss) = akrylbasertKornstørrelse Dmax = 1, 1,5 og 2 mm 0,5 mm og 1,2 mmUtførelse –herdetidFor hånd / SprøyteSprøyting, stålbrett2 døgn herdetidAlle sluttpussene er gjennomfarget og leveresi forskjellige strukturer og kornstørrelser.På organisk grunnpuss benyttes akryl ellersilikonhartsbasert sluttpuss.Tabell 3.4Tynnpuss-systemer på luftet kledning (plater)Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 13
4 Egenskaper og systemkrav4.1 Teknisk godkjenningTekniske forskrifter <strong>til</strong> plan og bygningsloven 1997 [1]setter krav om at enhver byggevare skal <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lede grunnleggende krav <strong>til</strong> ferdige byggverk. Det ervidere satt krav om at produsenten skal sikre at produktenesegenskaper er dokumentert før de omsetteseller brukes i et byggverk. Slik dokumentasjon skalgjøre det mulig å identifisere varens egenskaper ogopprinnelse.Ifølge EØS-avtalen er Norge forpliktet <strong>til</strong> å implementereByggevaredirektivet 89/106 og alle bestemmelseri medhold av dette. Iht. vedtak i EU-kommisjonenskal systemer for puss på <strong>isolasjon</strong>, såkalteETICS (=External thermal insulation compositesystems) verifiseres iht. system 2+. Dette innebærerblant annet typetesting med tredjepartskontroll, ogkrav <strong>til</strong> CE-merke for omsetning og bruk. Godkjenningetter ETAG 004 gir grunnlag for CE-merke [12].For leverandører av systemer for puss på <strong>isolasjon</strong> erdet imidlertid vanlig å <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le forskriftens krav pådette punkt ved å søke om typegodkjenning fra en akkreditertprøvningsinstitusjon som for eksempel Byggforsk(NBI), eller <strong>til</strong>svarende utenlandske uavhengigeinstitusjoner. For systemer med puss på plater er detforeløpig ikke utviklet <strong>til</strong>svarende bestemmelser.Nr Egenskap Testmetode1 VarmemotstandNS-EN ISO 10456og 69462Heftfasthet mellom pussog <strong>isolasjon</strong>enNS-EN 134943Heftfasthet mellom lim og<strong>isolasjon</strong> (system uten NS-EN 13494plugger)4Avrivningsmotstand forfastplugget systemNS-EN 134955 Brannmotstand NS-EN 13501-16 Armeringens strekkfasthet NS-EN 134967 Permebilitet NS-EN 1062-38 Motstand mot slag NS-EN 134979 Vanndampgjennomgang NS-EN ISO 7783-210Bestandighet og vedheftfor sluttpuss mot grunnpussprEN ISO 4628-xTabell 4.2Metoder for testing av relevante egenskaper for pusssystemer4.2 Krav og dokumentasjonLov om tekniske kontrollorgan gir departementetmyndighet <strong>til</strong> å utpeke tekniske kontrollorgan somskal drive samsvarsvurderinger for å sikre at varer ogprodukter er i overensstemmelse med den gitte tekniskespesifikasjonen. Systemleverandørene påleggeså dokumentere systemenes egnethet og fremleggesystemgodkjenning fra et akkreditert kontrollorgan.Dokumentasjon for systemenes egnethet kan normalt<strong>til</strong>freds<strong>til</strong>les ved godkjenning etter en av tre følgendespesifikasjoner:1 ETAG 004. EOTAs retningslinjer for teknisk godkjenningfor Etics (CE-merking)2 NS-EN 13499. Krav <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>ssystemer basert påekspandert polystyren3 NS-EN 13500. Krav <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>ssystemer basert påmineralullTabell 4.2 gir en orientering om egenskaper det kanvære relevant å vurdere ved valg av system, og <strong>til</strong>hørendemetoder for testing av disse egenskapene [11].4.3 Mekanisk styrke4.3.1 GenereltSystemer for puss på <strong>isolasjon</strong> må <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le deaktuelle funksjonskrav <strong>til</strong> mekanisk styrke og bestandighet.<strong>Puss</strong>en må ha <strong>til</strong>strekkelig heft <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>en/platene for å kunne overføre vertikale og horisontalekrefter. Etterfølgende krav <strong>til</strong> bl.a. mekanisk styrkeer medtatt som orientering ved valg av system. Allekravene er minimumskrav. For systemer med puss påplater kan kravene eventuelt gjøres gjeldende så langtde er relevante.14 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
4.3.2 HeftfasthetNS-EN 13494 angir testmetode for beregning avlimets og pussens heftfasthet <strong>til</strong> <strong>isolasjon</strong>smaterialet[5]. Figur 4.3.2 angir prinsippet for testen. Følgendeminimumskrav er hentet fra produktstandardene [10]og [11]:Fasthet i kPa mellomLim/<strong>isolasjon</strong>Ekspandert polystyrén 80 80Mineralull 60 6Isolasjon/pusstesten for strekk i lengderetning med tøyningshastighetpå 50 mm pr. minutt. Testen gjøres på nye nettsamt etter en kjemisk aldringsprosess som innebærernedsenking i et alkalisk bad i 24 timer. Etter aldringstestenskal nettet ha minimum 50 % av sin opprinneligestyrke og gjennomsnittlig restkapasitet > 40 N/mmnettbredde.4.3.5 Motstand mot slagNS-EN 13497 angir testmetode for vurdering av motstandmot slag [8]. Figur 4.3.5 angir prinsippet fortesten. En stålkule slippes vertikalt (a) eller i pendel(b) mot pussoverflaten. Motstanden mot slag vurderesetter en beskrivelse av den skade pussen påføres.Følgende resultatet skal vurderes som skade:• Armeringen ble synlig• Sluttpuss eller grovpuss de-laminerte• Gjennomhulling av armert grunnpussMotstanden mot slag skal klassifiseres som følger:Figur 4.3.2Testmetode for heftfasthetKlasseI 2I 10KravIngen skade ved 2 JIngen skade ved 10 J4.3.3 AvrivningsmotstandNS-EN 13495 angir testmetode for beregning av avrivningsmotstandfor et komplett fastplugget <strong>isolasjon</strong>ssystem[6]. Figur 4.3.3 angir prinsippet for testen.Den deklarerte motstanden skal være større enn opptredendevindkrefter. Beregning av antall festepluggerpr. flateenhet følger av dette.a)Figur 4.3.3Testmetode for avrivningsmotstand.4.3.4 Egenskaper for glassfibernettNS-EN 13496 angir testmetode for bestemmelse avde mekaniske egenskapene <strong>til</strong> glassfibernett [7].For karakterisering av glassfibernettets kvalitet benyttesen prøvemetode hvor nettets strekkstyrke i beggeretninger bestemmes før og etter kunstig aldring.Ti prøvestykker som måler 50x300 mm utsettes ib)Figur 4.3.5Alternativetestmetoder for vurdering av motstand mot slagAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 15
fasadenes eksponering og nedsmussingsgrad og ev.ny overfl atebehandling.<strong>Puss</strong>ens bestandighet og vedheft kan testes etterfølgende kriterier [10] [11]:KlasseGrad av blæringiht. prEN ISO 4628-2Grad av sprekkdannelseriht. prEN ISO 4628-4Grad av avfl assingiht. prEN ISO 4628-5KravIngenModerat antall sprekker
5 Bestemmelser om utførelse5.1 GenereltDe etterfølgende anvisninger er basert på tekniskebestemmelser gitt i norske og europeiske standarderog anvisninger [21]. I <strong>til</strong>legg er det hentet inn opplysningerfra systemleverandørene.Det anbefales å benytte komplette puss-systemer meddokumentert godkjenning fra et anerkjent kontrollorgan.Hybride løsninger sammensatt av delkomponenterfra flere systemleverandører frarådes.5.2 UnderlagFølgende kontroller og forarbeider skal utføres førmontering av puss-systemet:• Toleransekrav <strong>til</strong> underlaget må relateres <strong>til</strong> pusskapitteleti NS 3420.• Eksisterende vegger må kontrolleres med hensyn <strong>til</strong>overflateavvik, og evt. opprettinger må foretas i trådmed systemleverandørens krav <strong>til</strong> underlag.• Det må kontrolleres at underlaget har <strong>til</strong>strekkeligfasthet og stabilitet <strong>til</strong> å bære puss-systemet.• Eksisterende overflatebehandling skal fjernes dersomdet er fare for at den kan hindre nødvendiguttørking av veggen etter montering av etterisoleringen.• Løse mur- og pussbiter skal fjernes eller sikres. Detskal være angitt om fjernet puss skal erstattes medny og om sprekker og riss skal utbedres.• Det må angis hvilke delprodukter som for eksempeltaknedløp, markiser etc., som skal demonteres ellerrives, og hvilke midlertidige arrangementer som måetableres. Fasadeutsmykninger og ornamenter skaldemonteres hvis ikke annet er angitt.• Entreprenøren skal normalt dokumentere hvilkeforarbeider som faktisk er utført.5.3 InnfestingUnderlaget skal være i slik stand og ha <strong>til</strong>strekkeligfasthet og stabilitet <strong>til</strong> at systemet kan bygges direktepå dette:• Isolasjon, lekter og plater skal monteres og festesi henhold <strong>til</strong> foreliggende teknisk godkjenning ogleverandørens forutsetninger.• Nødvendige beskyttelses<strong>til</strong>tak må iverksettes for åsikre gunstige klimaforhold under arbeidsutførelseog etterfølgende herding av pussen.• Platene skal monteres i forband. Øvre grensefor glipper i skjøtene er satt <strong>til</strong> 2 mm. Ved størreglipper må platene skiftes ut da slike glipper ellerskan gi luftstrømmer som vil forverre veggens U-verdi.• Større ujevnheter enn 2 mm i plateskjøtenesoverflate skjæres av eller slipes ned. Dette er viktigfor å unngå spenningsriss på grunn av tverrsnittsendringi pussen, spesielt for tynnpuss-systemermed liten samlet pusstykkelse (3–4mm).• Antall innfestingspunkter må beregnes ut fra deangitte dimensjonerende laster og fordeles overfasaden iht. fordeling av prosjektert belastning.• Krav <strong>til</strong> vedheft mellom <strong>isolasjon</strong>splater/lekter ogbakvegg, eller <strong>til</strong> uttrekkskapasitet for mekaniskefestemidler, må dokumenteres før pussarbeidetigangsettes.5.4 Detaljløsninger(sokkel, åpninger, gesims)Detaljløsninger skal foreligge som del av entreprisen:• <strong>Puss</strong> ved grunnmur skal forsterkes med ekstraarmeringsnett.• <strong>Puss</strong>ystemet bør avsluttes i nedkant medet perforert sokkelprofil av rustfritt stål eller<strong>til</strong>svarende korrosjonsbestandig materiale.Enkelte systemleveranører har sokkelprofil utenperforering.• Alle innpussede metallbeslag skal være av rustfrittstål eller <strong>til</strong>svarende korrosjonsbestandig materiale.• <strong>Puss</strong>ystemet må beskyttes mot skadelig fuktopptakfra bakken, eller sprut fra andre bygningsdeler.• Sålbenkbeslag skal avsluttes mot pussen medfugeløsning som anbefalt av systemleverandør, ogstikke minst 25 mm ut fra vegglivet.• Avslutning mot vinduskarm skal sikres med nødvendigtetting.• Ven<strong>til</strong>er og gjennomføringer skal ha tette sideveggerog festes enten i pussjikt eller underlag.• Avslutninger mot tak utformes slik at man oppnårgod sikring mot skadelig fuktinntrengning ogskadelig fastholding. Falsing av beslag må utføresslik at avrenning ikke misfarger pusset flate.18 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
5.5 BevegelsesfugerFasadens utforming samt pussens evne <strong>til</strong> å oppta ogoverføre bevegelser er bestemmende for fugebehovet:• Ved tykkpuss-systemer etableres bevegelsesfugermed 12–15 meters mellomrom både vertikalt og horisontalt.Bevegelsesfuger bør legges ved alle fasadehjørner.<strong>Puss</strong>en skal frigjøres fra gjennomgåendebygningskomponenter som vinduer og balkonger,med elastiske fuger.• Ved mineralske tynnpuss-systemer på mineralullforslås det å etablere bevegelsesfuger med 15–20meters mellomrom både vertikalt og horisontalt.Bevegelsesfuger bør legges ved alle fasadehjørner.<strong>Puss</strong>en skal frigjøres fra gjennomgående bygningskomponentersom vinduer og balkonger med elastiskefuger.• Ved luftet kledning plasseres fuger etter systemleverandørensforutsetninger.• Bevegelsesfuger plasseres på steder hvor deer best beskyttet mot ytre påkjenninger, som foreksempel bak nedløpsrør.• Elastisk fuge eller tettebånd skal alltid plasseres imaterialoverganger.• Hvor det er bevegelsesfuger/dilatasjonsfuger ieksisterende underlagskonstruksjon skal det etablereskorresponderende bevegelsesfuger i pusslaget.overensstemmer med spesifiserte krav i forskrifterog systemgodkjenninger.• Entreprenøren skal fremlegge dokumentasjon somviser at det valgte <strong>isolasjon</strong>ssystemet <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lerde gitte spesifiserte krav.• Senest ved byggherrens overtakelse skal entreprenørenoverlevere informasjon om de utførte arbeider.Slik informasjon skal foreligge i form av en plan forforvaltning, drift og vedlikehold (FDV), med beskrivelseav de utførte arbeider, oversikt over underleverandører,materialspesifikasjon/dokumentasjon,prøveresultater og vedlikeholdsinstruks.5.7 Vedlikehold<strong>Puss</strong>ystemenes bestandighet og levetid er avhengigav at det utføres nødvendig vedlikehold. Dette gjelderperiodisk reparasjon av eventuelle punktskader, og<strong>til</strong>tak på pussoverflaten som for eksempel vasking ellerpåføring av ny maling. Vedlikeholdsarbeider skal ikkemedføre vesentlige endringer i utseende og skal ikkevære påkrevet ved intervaller kortere enn hvert femteår. En vanlig forutsetning om vedlikehold som heromtales vil ha intervaller på 10 år eller mer.5.6 Kontroll og dokumentasjonArbeidene skal ledes av en ansvarlig anleggsledermed de nødvendige forutsetninger for å bedømme arbeideneskvalitet. Øvrige håndverkere skal ha erfaringfra <strong>til</strong>svarende arbeider og ha gjennomført opplæringmed det valgte puss-systemet:• Entreprenøren skal utarbeide prosedyrer som sikrerat utførelsen av arbeidene blir som beskrevet, ogkontrollplan <strong>til</strong> bruk ved egenkontroll.• Entreprenøren skal føre kontrolljournal og dagbok.Kontrolljournalen skal minimum inneholde opplysningerom kontrollør, tidspunkt for arbeidsutførelse,sted, kontrollområde og resultater/merknader <strong>til</strong>kontrollen. Dagboken skal inneholde opplysningerom temperatur og værforhold, tid, mannskap ogfremdrift.• Entreprenøren skal kontrollere at arbeideneutføres fagmessig og at materialer/produkter5.8 GraffitiEt forekommende problem kan være hærverk i formav graffiti på pussoverflaten. De forskjellige systemleverandørenekan ha egne forutsetninger for fjerning avgraffiti, som bør avklares før man setter i gang utbedringsarbeider.På mur- og betongflater vil det imidlertidnormalt la seg gjøre å fjerne graffiti med kjemiskhøytrykksvasking, og deretter beskytte fasaden meden transparent voks eller annet egnet produkt. Hvisproblemet med graffiti gjentar seg kan fasaden da rengjøresmed varm vann, som vil løse opp beskyttelsenog skylle av graffiti.Enkelte systemleverandører for puss på <strong>isolasjon</strong>og plater kan ta forbehold mot en slik behandling, dagraffitibeskyttelse kan reduserer diffusjonsåpenheteni pussen. I <strong>til</strong>legg kan sluttpussen bli mekanisk skadetsom følge av vanntrykket. Som et alternativ <strong>til</strong> fjerningav graffiti anbefales derfor overmaling med en egnetdiffusjonsåpen maling.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 19
6 Eksempler6.1 BeskrivelseDet kan være vanskelig å utarbeide dekkendeentydige beskrivelser for pussbaserte isoleringssystemog puss på plater. NS 3420 [2] åpner for komplettbeskrivelsefor puss på <strong>isolasjon</strong>, men det kan væremange viktige detaljer som ikke dekkes i slike samleposter.En teknisk beskrivelse for systemløsninger kangjerne deles i fire deler:• rigg og drift• forarbeider / klargjøring av underlag• (etter-)isoleringsarbeider, eventuelt utlekting ogplatearbeider• pussarbeiderBeskrivelsen bør omfatte redegjørelse for hvilkearbeidsoperasjoner som skal utføres og hvilke kravsom s<strong>til</strong>les <strong>til</strong> delresultat, som for eksempel toleransekrav<strong>til</strong> underlag og <strong>til</strong> ferdig pusset flate. I <strong>til</strong>legg børdet angis nødvendige kontrollrutiner. Vedlegg A girforskjellige alternativer <strong>til</strong> beskrivelser etter NS 3420.PolystyrénKontrollen skal verifisere at den bes<strong>til</strong>te kvaliteten erbenyttet samt at platene har <strong>til</strong>strekkelig lagringstid forå ivareta initialsvinnet (konferer leverandør). Plateneskal ha en overflateruhet som sikrer at underpussenoppnår <strong>til</strong>strekkelig vedheft <strong>til</strong> platene. Sprang vedkantavslutninger og plateskjøter over 2 mm slipes ned.Ved plate<strong>til</strong>passing med skjøteglipper over 2 mm skalplater skiftes ut.6.2.3 Kontroll av innfestingKontrollen skal verifisere at det benyttes lim og pluggersom er <strong>til</strong>passet underlag og <strong>isolasjon</strong>stykkelse.Når uttrekksmålinger er påkrevet, skal resultateneforeligge skriftlig i signert måleskjema for armeringsarbeideneiverksettes.For luftet kledning må det sikres at utlektingen er<strong>til</strong>strekkelig festet <strong>til</strong> bærekonstruksjonen.6.2 KontrollplanVedlegg B viser forslag <strong>til</strong> kontrollskjema for systemløsningermed puss på <strong>isolasjon</strong> eller plater. Figur 6.2.1-6.2.5 viser eksempler på forutsetninger for monteringav pussede løsninger. De etterfølgende punkter børinngå som viktige kontrollpunkter i kvalitetssikringen:6.2.1 Kontroll av underlag/bæresystemUnderlaget må være avrettet for den forutsatte bruk,rengjort og ev. skader må være utbedret. Kontrollenskal dessuten verifisere at underlaget er dimensjonertfor å oppta belastninger som systemløsningen vil overførefra vindkrefter og egenvekt.6.2.2 Kontroll av <strong>isolasjon</strong>enMineralullKontrollen skal verifisere at den bes<strong>til</strong>te kvaliteten erbenyttet, samt at platens eventuelle frontside venderut og er plassert med riktig fiberorientering. Førmontering skal det kontrolleres om det er mangler påplatene i form av skadde kanter, partier med løstsittendefibre eller lignende. Defekte plater skal ikkebenyttes. Sprang ved kantavslutninger og plateskjøterover 2 mm skjæres av eller slipes ned. Ved unøyaktigplate<strong>til</strong>passing med skjøteglipper over 2 mm skalplater skiftes ut.6.2.4 Kontroll av armeringsarbeiderKontrollen skal verifisere at overlapp er i henhold <strong>til</strong>forutsetningene og at armeringsnett ligger i angitt avstandfra underlaget. Ekstra armering må benyttes derdette er beskrevet, og armering må utføres i henhold<strong>til</strong> systemleverandørens anvisninger ved vindusfalserog kantavslutninger.6.2.5 Kontroll av underpussKontrollen skal verifisere at armeringen er godt <strong>til</strong>dekketog omhyllet med mørtel. Eventuelle avvik framinimum tykkelse må utbedres med ekstra påtrekk førsluttpuss. Behovet for <strong>til</strong>leggsarmering må da vurderes.Flaten skal være rissfri og egnet for videre sluttbehandling.Overflatetoleransene skal kontrolleres motde spesifiserte krav.6.2.6 Kontroll av detaljløsningerKontrollen skal verifisere at de benyttede detaljløsningerer i henhold <strong>til</strong> beskrivelsen og leverandørensanvisninger. Eventuelle avvik må godkjennes av byggherreneller hans representant. Følgende detaljer måvies spesiell oppmerksomhet:• fugeplassering og utforming• sokkelbeslag• innfestingsdetaljer og utsmykninger• vindusdetaljer og sålebenkløsninger• ven<strong>til</strong>er og rørgjennomføringer.20 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Figur 6.2.1Eksempel på system for spredning av festeplugger for <strong>isolasjon</strong> på homogen bakveggAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 21
Figur 6.2.2Eksempel på forbandløsningerfor <strong>isolasjon</strong> ved åpninger ogutvendige hjørner.a ≥ 50 mm – underlag av lettbetong, lettklinker og tegla ≥ 100 mm – underlag av betongFigur 6.2.3Eksempel på innfestningav <strong>isolasjon</strong>splater <strong>til</strong> bakveggav stenderverk.22 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Figur 6.2.4Eksempel på innfesting av plater på luftet kledning.Figur 6.2.5Eksempel på montering av lekter for lufting forbi smalevinduer. For brede vinduer må det etableres lufting ut iunderkant av vinduet.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 23
6.3 Tekniske detaljerMangelfull detaljprosjektering er som nevnt en hovedårsak<strong>til</strong> skader på systemer for puss på <strong>isolasjon</strong>, i<strong>til</strong>legg <strong>til</strong> feil materialbruk og uheldige materialkombinasjoner.I det følgende er det vist noen eksemplerpå anerkjente detaljløsninger. Disse bør følges vedplanlegging og utførelse av fasadearbeidene, såfremtsystemleverandør ikke har andre dokumenterte løsningerog anbefalinger.Detaljer av avslutning mot vindu, forutsetter at deter benyttet elastiske tynnpuss-systemer uten behovfor frigjøring av pussen ved innpussede sidefalser ogbunnfalser. For tykkpuss-systemer skal pussen brytesved alle falsoverganger mot eksisterende vegg ogavsluttes med elastiske fuger her.Figur 6.3.3Detalj ved vinduskarmmedvindu i sin opprinneligeposisjon. Tynnpusssystempå polystyren.Innpusset beslagoppbrett.Figur 6.3.1Sokkelløsning ved utspringFigur 6.3.2Sokkelløsning med profilFigur 6.3.4Detalj ved vinduskarmmedvindu som er flyttet uti pussfalsen. Tynnpusssystempå mineralull. <strong>Puss</strong>avsluttet mot fals i beslag.24 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Figur 6.3.5Horisontalsnitt av fugeløsningerFigur 6.3.7Takavslutning ved flatt takFigur 6.3.6Innpusset ven<strong>til</strong>ristFigur 6.3.8Isolasjonsavslutning ved skråtakAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 25
6.4 BilderI det følgende vises detaljer fra prosjekter der det er benyttet systemer med puss på <strong>isolasjon</strong> eller luftet kledningmed puss på plater.Bilde 6.4.1 a-bVed pussarbeider fra s<strong>til</strong>las er det blant annet viktig med god plass, <strong>til</strong>dekking, bortleding av vann fra nedbør og<strong>til</strong>strekkelig bemanning, for å unngå synlige pusskjøter.Bilde 6.4.2 a) Bilde 6.4.2 b)Bilde 6.4.2 c) Bilde 6.4.2 d)Bilde 6.4.2 a)-d)Behandling av underlag, isolering, smygpuss og profilering av vindu26 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Bilde 6.4.3 a)Bilde 6.4.3 a)-b)Innsetting og innpussing av ny <strong>til</strong>luftsven<strong>til</strong>Bilde 6.4.3 b)Bilde 6.4.4 a)Bilde 6.4.4 a)-b)Tettelister i materialovergangerBilde 6.4.4 b)Bilde 6.4.5Forsterking av hjørner, kanter og profiler i <strong>isolasjon</strong>Bilde 6.4.6Ekstra fuktbeskyttelse av <strong>isolasjon</strong> ved fremstikkendebygningsdelerAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 27
Bilde 6.4.7Fastboltet kloss av heltre for feste av nedløpsrør underpussBilde 6.4.8Innslissing av trekkerør i gammel puss under <strong>isolasjon</strong>enBilde 6.4.9Rør <strong>til</strong> utekraner må forlengesBilde 6.4.10Bevegelsesfuger hvor dette er påkrevetBilde 6.4.11Avrenningsbeslag under stussfuger i fremstikkendegranittsokkel hindrer vann i å trenge ned i underliggende<strong>isolasjon</strong>Bilde 6.4.12Nedløp må <strong>til</strong>passes dreneringssystem28 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Bilde 6.4.13 a)Bilde 6.4.14 a)Bilde 6.4.13 b)Bilde 6.4.14 b)Bilde 6.4.13 c)Bilde 6.4.13 a)-c)Detaljer ved vindusprofilavslutning mot sålebenkBilde 6.4.14 c)Bilde 6.4.14 a)-c)Alternative sålebenkavslutningerAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 29
Bilde 6.4.15 a) Bilde 6.4.15 b)Bilde 6.4.15 c)Bilde 6.4.15 d)Bilde 6.4.15 a)-d)Rensing, fylling av hull i <strong>isolasjon</strong>, sparkling med sluttpuss og glatting av sår etter s<strong>til</strong>lasfeste30 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Bilde 6.4.16Utlekting for luftet kledning under lange vinduerBilde 6.4.17Kantforsterking av utlekting mot utvendige og innvendigehjørnerBilde 6.4.18 a)Bilde 6.4.18 b)Bilde 6.4.18 a)-b)Montasje av lekter med oppretting av underlaget kan være nødvendig der bakenforliggende bindingsverksvegg går overflere etasjer.Bilde 6.4.19Platemontasje med <strong>til</strong>passede skruer i nødvendig avstandfra platekanterBilde 6.4.20Innfelling av lyspunkt krever koordinert detaljprosjekteringAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 31
Vedlegg ABeskrivelsesposterEtterfølgende eksempler på beskrivelse etter NS 3420 angir noen alternativer <strong>til</strong> hovedinndeling for arbeider medpuss på <strong>isolasjon</strong> og plater. Alternativene er ikke komplette hva gjelder mengdeenheter og detaljer i byggearbeidene,og må derfor <strong>til</strong>passes den enkelte byggesak. For alle alternativene er det påkrevet at systemleverandørensforutsetninger for materialvalg og montasje/utførelse av <strong>isolasjon</strong>, plater og puss må legges <strong>til</strong> grunn for prisbærendeposter. Rekkefølgen på postene under alternativ 3–6 er her bestemt av den fysiske montasjerekkefølgen.Alternativ 1:N55.11991139 KOMPLETT ISOLASJONSSYSTEM MED PUSS PÅ MINERALULL. FINKORNET OVERFLATE. UTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESFINPUSS VEGGEKSPONERINGSKLASSE 3TOLERANSEKLASSE B FOR PLANHET<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Mineralull med tykkelse 30 mm og λ=37 montert i forband på utside av eksisterende pusset betongvegg.Isolasjonen skal være uten skader, og ha jevn overflate uten groper, glipper eller sprang.Festeplugger skal dimensjoneres for opptredende vindkrefter og kapasitet i eksisterende underlag. Tilstrekkeligkapasitet skal dokumenteres av entreprenøren.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. I en høyde på 2,5 meter over bakkenivåog i full etasjehøyde inne på balkonger skal pussen forsterkes med ekstra armering og/eller med spesialmørtel.Finpuss skal ha største kornstørrelse 1 mm og filses. Armering skal være alkaliebestandig og monteresmed systemleverandørens anbefalte overlapp og kantforsterkning.Alternativ 2:N55.22999132 KOMPLETT ISOLASJONSSYSTEM MED PUSS PÅ POLYSTYRÉN. KORNET OVERFLATE. UTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESSPRØYTET SLUTTPUSSVEGGEKSPONERINGSKLASSE 3TOLERANSEKLASSE B<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Polystyrén med tykkelse 100 mm og λ=34 montert i forband på utside av eksisterende pusset Siporexvegg.Isolasjonen skal være uten skader, og ha jevn overflate uten groper, glipper eller sprang.Festeplugger skal dimensjoneres for opptredende vindkrefter og kapasitet i eksisterende underlag. Tilstrekkeligkapasitet skal dokumenteres av entreprenøren.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. I en høyde på 2,5 meter over bakkenivåskal pussen forsterkes med ekstra armering og/eller med spesialmørtel. Sluttpuss skal ha største kornstørrelse1,5 mm og sprøytepusses. Armering skal være alkaliebestandig og monteres med systemleverandørens anbefalteoverlapp og kantforsterkning.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 33
Alternativ 3:S11.161 ISOLASJON AV MINERALULL UTENPÅ MURT VEGGTYKKELSE 50 MMIsolasjonen skal monteres og være egnet som underlag for puss, og <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le pussleverandørens forutsetninger.Mineralull med λ=34 monteres i forband på utside av eksisterende pusset teglvegg. Isolasjonen skal være utenskader, og ha jevn overflate uten groper, glipper eller sprang.Festeplugger skal dimensjoneres for opptredende vindkrefter og kapasitet i eksisterende underlag. Tilstrekkeligkapasitet skal dokumenteres av entreprenøren.N53.19991739 KORNET PUSSOVERFLATE. AREALUTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESSPRØYTET SLUTTPUSSVEGG MED PUSSUNDERLAG AV MINERALULLEKSPONERINGSKLASSE 3TOLERANSEKLASSE B FOR PLANHET<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Underlag av 50 mm mineralull er beskrevet i annen post.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. I en høyde på 2,5 meter over bakkenivåskal pussen forsterkes med ekstra armering og/eller med spesialmørtel. Sluttpuss skal ha største kornstørrelse1,5 mm og sprøytepusses. Armering skal være alkaliebestandig og monteres med systemleverandørens anbefalteoverlapp og kantforsterkning.Alternativ 4:S12.152 ISOLASJON AV EPSISOLASJONSSYSTEM (ETICS) TYKKELSE 50 MMIsolasjonen skal monteres og være egnet som underlag for puss, og <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>le pussleverandørens forutsetninger.Polystyrén med λ=37 monteres i forband på underside av eksisterende rabbitzhimling i portrom.Isolasjonen skal være uten skader, og ha jevn overflate uten groper, glipper eller sprang.Festeplugger skal dimensjoneres for opptredende vindkrefter (sug) og kapasitet i eksisterende underlag. Tilstrekkeligkapasitet skal dokumenteres av entreprenøren.N52.19992822 FINKORNET PUSSOVERFLATE. AREALUTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESFINPUSSHIMLING MED PUSSUNDERLAG AV POLYSTYRÉNEKSPONERINGSKLASSE 2TOLERANSEKLASSE B<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Underlag av polystyrén er beskrevet i annen post.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. Sluttpuss skal ha største kornstørrelse1 mm og filses. Armering skal være alkaliebestandig og monteres med systemleverandørens anbefalte overlapp ogkantforsterkning.34 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Alternativ 5:Q17.4132 UTLEKTING FOR KLEDNING UTVENDIGTOLERANSEKLASSE 2Lekter skrudd <strong>til</strong> underlag med oppretting. Isolert bindingsverksvegg av tre med utvendig GUX-plate skal lektes utvertikalt for montering av luftet kledning av plater som skal pusses.Lektedimensjon 36x73 mm.Fasthets-/ og sorteringsklasse i henholdt <strong>til</strong> plateleverandørens forutsetninger.Senteravstand mellom lekter skal <strong>til</strong>passes platedimensjon og halveres mot utvendige hjørner i henhold <strong>til</strong> plateleverandørensforutsetninger og krav <strong>til</strong> innfesting.Q63.1292 KLEDNING AV PLATER PÅ VERTIKALE FLATER UTVENDIGPLATETYPE IHT. SYSTEMLEVERANDØR (OPPGIS)SKRUDDDet skal monteres plane plater i forband på lekter beskrevet i egen post. Plateleverandørens forutsetninger for kapping,ev. forsegling av platekanter, montasjenøyaktighet og andre forutsetninger skal følges.Mot sokkel, gesims, parapet, utsparinger etc. skal systemleverandørens forutsetninger for lufting ivaretas.Toleranseklasse skal <strong>til</strong>passes utlekting og krav <strong>til</strong> etterfølgende pussbehandling. <strong>Puss</strong>ing av platene er medtatt iannen post.N52.19991922 FINKORNET PUSSOVERFLATE. AREALUTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESFINPUSSVEGG MED PUSSUNDERLAG AV PLATEREKSPONERINGSKLASSE 2TOLERANSEKLASSE B<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Underlag av plater er beskrevet i annen post.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. Sluttpuss skal ha største kornstørrelse1 mm og filses. Armering skal være alkaliebestandig og monteres med systemleverandørens anbefalte overlapp ogkantforsterkning.Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 35
Alternativ 6:Q17.4132 UTLEKTING FOR KLEDNING UTVENDIGTOLERANSEKLASSE 2Festet <strong>til</strong> underlag med oppretting. Eksisterende betongvegg skal etterisoleres i forbindelse med montering av luftetkledning av plater som skal pusses.Lektedimensjon 48x48 mm festes i kryss med liggende lekter horisontalt mot betongen og vertikale lekter utenpå(nærmest vindsperre). Fasthets-/ og sorteringsklasse i henholdt <strong>til</strong> plateleverandørens forutsetninger.Senteravstand mellom lekter skal <strong>til</strong>passes platedimensjon og halveres mot utvendige hjørner i henhold <strong>til</strong> plateleverandørensforutsetninger og krav <strong>til</strong> innfesting.S11.113 ISOLASJON AV MINERALULL I BINDINGSVERKTYKKELSE 100 MMMineralull med tykkelse 50 mm montert i kryss og λ=37. Monteres først i horisontal og deretter i vertikal utlekting.S22.11 VINDSPERRESJIKT AV PAPP PÅ VEGGMonteres på isolert bindingsverk av tre (krysslekting), og for etterfølgende utlekting for luftet kledning. Det kanalternativt benyttes GU-plater.Q17.4132 UTLEKTING FOR KLEDNING UTVENDIGTOLERANSEKLASSE 2Lekter skrudd <strong>til</strong> underlag. Isolert bindingsverksvegg av tre med utvendig vindsperre skal lektes ut vertikalt formontering av luftet kledning av plater som skal pusses.Lektedimensjon 36x73 mm . Fasthets-/ og sorteringsklasse i henholdt <strong>til</strong> plateleverandørens forutsetninger.Senteravstand mellom lekter skal <strong>til</strong>passes platedimensjon og halveres mot utvendige hjørner i henhold <strong>til</strong>plateleverandørens forutsetninger og krav <strong>til</strong> innfesting.Q63.1292 KLEDNING AV PLATER PÅ VERTIKALE FLATER UTVENDIGPLATETYPE IHT. SYSTEMLEVERANDØR (OPPGIS)SKRUDDDet skal monteres plane plater i forband på lekter beskrevet i egen post. Plateleverandørens forutsetninger forkapping, ev. forsegling av platekanter, montasjenøyaktighet og andre forutsetninger skal følges.Mot sokkel, gesims, parapet, utsparinger etc. skal systemleverandørens forutsetninger for lufting ivaretas.Toleranseklasse skal <strong>til</strong>passes utlekting og krav <strong>til</strong> etterfølgende pussbehandling. <strong>Puss</strong>ing av platene er medtatt iannen post.N53.19931922 KORNET PUSSOVERFLATE. AREALUTEN GRUNNINGSSJIKTSPRØYTEPUSS MED INNBAKING AV ARMERINGSNETT BRETTSKURESORGANISK PUSSVEGG MED PUSSUNDERLAG AV PLATEREKSPONERINGSKLASSE 2TOLERANSEKLASSE B<strong>Puss</strong>tykkelser og oppbygging i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens forutsetninger.Underlag av plater er beskrevet i annen post.<strong>Puss</strong>mørtel i henhold <strong>til</strong> systemleverandørens anbefalinger for beste kvalitet. Sluttpuss skal ha største kornstørrelse1,5 mm og sprøytes. Armering skal være alkaliebestandig og monteres med systemleverandørens anbefalte overlappog kantforsterkning.36 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Vedlegg BKontrollplanProsjekt Adresse Kontrollnr.Bygningsdel Fasade Etasje AkseTemperatur kl. 07.00 Temperatur kl. 12.00 Temperatur kl. 17.00 Temperatur kl. 22.00Kontroll datoKontroll utført avKontrollomfatterArbeid Godkjent Ikke godkjentS<strong>til</strong>las (avstand <strong>til</strong> vegg) og riggTildekking/beskyttelseOppvarmingReferansefeltReparasjon og rengjøring av underlagForankringsforhold/dimensjoneringUttrekksprøverAvretting/oppretting av underlagIsolasjonsmontasjeUtlektingPlatemontasjeBære/festesystemArmeringsmontasje<strong>Puss</strong>arbeider – tykkelse<strong>Puss</strong>arbeider – overflatetoleranser<strong>Puss</strong>arbeider – overflatestrukturVindusdetaljer/avslutningerVen<strong>til</strong>er og gjennomføringerInndeling og utførelse av fugerInnfestingsdetaljer/utsmykningerOverflatebehandling/malingSluttkontrollSluttdokumentasjonBemerkningRapport mottatt:Utbedring – retting av feil:Dato/signKontrollert dato/signAnvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 37
38 MURKATALOGEN <strong>2005</strong> Anvisning <strong>P5</strong>
Anvisning <strong>P5</strong> MURKATALOGEN <strong>2005</strong> 39
ISBN-13: 978-82-92756-00-3 (Murkatalogen)ISBN-10: 82-92756-00-0 (Murkatalogen)ISBN-13: 978-82-92756-05-8 (<strong>P5</strong>)ISBN-10: 82-92756-05-1 (<strong>P5</strong>)26677. 11.05. <strong>HA</strong> as.