– Hva er forskjellen mellom defire ulike statsministre du har jobbetfor her ved SMK?– Det eneste jeg vil si om densaken er at alle statsministrene erulike personligheter. Enhver lederpreger en stor organisasjon, det erklart. Jeg har samarbeidet godt medalle statsministere jeg har jobbetunder, både som ekspedisjonssjef, ogsom regjeringsråd, sier Frisak.Fire år jobbet hun for Bondevik-regjeringen,og de siste åtte årenefor den rød-grønne Stoltenberg-regjeringen.Tidligere var hun ved SMK forBrundtlands og Jaglands regjeringer,men da i stillingen som leder av enavdelingene, ikke som regjeringsråd.– Det må vel være en stor forskjellpå å være den som samordner statsrådenetil en flerparti-regjering og enettparti-regjering?– Det er ikke så stor forskjell sommange tror eller vil ha det til. Uansettom regjeringen utgår fra ett parti ellerflere, er det likevel statsråder som styrerhvert sitt fagdepartement. Det eralltid behov for koordinering mellomfagdepartementene. De har ulike synog ulike interesser som skal koordineres,sier Frisak, men vedgår at «noenforskjeller», er det naturligvis.Men slikt er embetsverkets natur.– Embetsverket er stabilt. Vi erlojale mot den til enhver tid sittenderegjering og statsminister. Det er noeav det jeg mener embetsverket iNorge er gode på; Enten det er regjeringserklæringenpå Semb eller SoriaMoria, så er det den til enhver tid sittenderegjerings program vi følger,sier hun.– Hvordan ledet en karriere somjurist deg til SMK?– Jeg hadde hatt mange arbeidsoppgaversom jurist da jeg søkte jobbensom ekspedisjonssjef. Som advokat,som dommer i lagmannsretten ogvært i Lovavdelingen i Justisdepartementet.Jeg gikk rett fra å være lagmanntil ekspedisjonssjef ved SMK,sier hun.Brundtland ledet sin siste regjeringda Frisak fikk jobben ved SMK i1995. Den gang ledet hun den administrative-konstitusjonelleavdelingen.I tillegg består SMK av en avdelingfor innenriks, for kommunikasjon ogen for internasjonale spørsmål. Tilsammener det 80 ansatte, hvoravrundt 20 er sjåfører, fordi kontorethar ansvaret for Regjeringens biltjeneste.– Rundt 25 ansatte inngår i stabensom gir direkte råd til statsministeren,forteller Frisak.Og syv av dem er jurister.– Det er et lite kontor, man kommertett på hverandre. Vi kommerogså tett på de ti politikerne som erher.– Et stort antall oppgaver. Er detmye arbeids- og tidspress?– Jo, det er stort press. Det kan blilange dager, det er riktig. Men det ermye større press på en statsministerenn på oss.Det følger et stortansvar med å forvalteoppgaven– Er det en livsstil?– Det vil jeg ikke si. Men man måtrives i jobben for å ha en slik jobb.Hvis man trives i jobben så blir ikkedet å jobbe lange dager slitsomt. Jeghar gode medarbeidere, vi har myegodt humør og selv om det er krevendesaker, så er det et godt arbeidsmiljø,sier hun.– Men i forhold til hjemmebanen,er det også i orden?– Ja. Jeg har hatt en voksen datteri den perioden vi snakker om, ogmannen min er aktiv og ikke den somkjeder seg hjemme alene.– Det er naturligvis en oppslukenderolle. Det er et valg man tar nårman tar på seg en slik oppgave. Ukedageneer lange, men jeg prøver, nårdet lar seg gjøre, å være bevisst på åha fri i helgene. Da er det mangeturer i skog og mark og fjell. Men,som sagt, man blir ikke så sliten avlange dager hvis man liker det mangjør.SMK 22. juliHelt fri, vedgår hun, er det ikke muligå ta. En regjeringsråd, som en statsminister,er i stor grad alltid påjobb. Noe som ble veldig klart etterbomben den 22. juli, da SMK ogHøyblokken ble angrepet. Stabenflyttet først inn i statsministerboligenog deretter inn på Akershus festning,der de ennå holder hus, og både Frisakog de andre bodde rett og slett påarbeidsplassen i flere dager i strekk.Selv var hun på ferie i Lofoten da terrorenrammet Regjeringskvartalet,men hun var på plass i Oslo alleredesamme kveld.– Det er naturligvis det mest dramatiskeog mest krevende jeg harvært med på i min tid ved kontoret.Vi mistet en kjær medarbeider. Kollegaeri kvartalet ble rammet på verstevis. Bomben påvirket naturlig nok allepå SMK og førte til at kontoret liggerder det nå er.– Hvor lenge blir SMK på festningen?– Det blir nok mange år. Hvormange vet vi ikke. Det avhenger avprosessen med et nytt regjeringskvartal,svarer Frisak.– Hvorfor ble du jurist?– Jeg hadde allerede et samfunnsengasjementda jeg valgte studier. Jegtenkte jus var et studium som kunnekomme til nytte, sier Frisak, som tokøkonomisk gymnas - med rettslære.I dag ser hun jus som et studiumsom egner seg godt for å være i forvaltningen.– Det er et veldig analytisk studie,der man lærer seg å se fordeler ogulemper ved en sak, for derved å fatteen avgjørelse, sier hun, men understrekerat forvaltningen også trengermange andre faggrupper.– Dessuten er det jo mye lov ogregelverk man forholder seg til. Vi24 <strong>Juristkontakt</strong> 6 • <strong>2013</strong>
sanksjonerte eksempelvis en rekkelover i statsråd i dag, sier Frisak.– Tenkte du, da du gikk på jusstudiet,at du en dag ville sitte og lageselve innholdet i den tjukke røde lovboka?– Nei, man tenker ikke på slikt påjusstudiet. Det har vært moro å skiftemellom ulike jobber og se norsk forvaltningfor ulike steder, smiler Frisak.– Det har vært mye snakk omrettsliggjøring av politikken. Hva tenkerdu om den utviklingen?– Rettsliggjøring pågår. Det skyldesikke minst et økende internasjonaltregelverk.– Men tror du det går på bekostningav å kunne drive politikk?– Nei, det er til syvende og sistpolitikerne som avgjør. Det er de somvedtar reglene, og de er bevisst pårettsliggjøring og den makten somflyttes til domstolene gjennom det,men det er også mulig for politikerneå ta den samme beslutningsmyndighetentilbake, dersom man ønsker. Såpolitikkens handlingsrom er ikke blittbegrenset vesentlig av rettsliggjøringen,svarer hun.Valgår– Du valgte å forlate Høyesterett forden jobben du nå har. Det er sjeldent?– Ja, jeg fikk en del reaksjoner påat jeg gikk fra Høyesterett, men jegmener det må være fullt mulig ågjøre. Det var mange som var overrasket,siden det ikke er vanlig å forlateen post i Høyesterett, men jeg var i40-årene og det var så mye jeg endahadde lyst til å utrette, som jeg føltejeg kunne gjøre ved SMK, sier hun.– Hva savner du med dommerjobben?– Det var ingenting jeg gjorde idommerjobben og likte, som jeg ikkeogså synes jeg kan gjøre her. Somdommer blir man forelagt et faktumog forsøker så å komme frem til rettbeslutning. På mange måter er detogså slik med politikk, men i Høyesterettvar jeg med å treffe beslutningen,og her er jobben min å tilretteleggefor den.– Men i et valgår blir vel alt snuddpå hodet på SMK?– Det er klart at august i et valgkampårer annerledes for politikerneenn for oss i embetsverket. Embetsverketdeltar ikke i valgkampen, men er påkontoret og utfører arbeidet som vanlig,samtidig som vi må holde god kontaktmed politikerne som er på reiser i forbindelsemed ulike valgkamparrangement,svarer Frisak, og legger til:– Landet skal styres, selv om det ervalgkamp.TESTAMENTARISKE GAVERKreftforeningen er fritatt forarveavgift på testamentariskegaver. Bidraget kommer derfor isin helhet kampen mot kreftsykdommenetil gode.Kreftforeningens arbeid er basertpå gaver og innsamlede midler.Testamentariske gaver utgjør heret meget viktig bidrag.Kontonummer 7032.05.11168GAVER GIR SKATTEFRADRAGGaver til kreftforskning som drivesunder medvirkning av Staten, kanføres til fradrag i selvangivelsen(skattelovens § 6-42).Kontonummer 5005.05.11011KreftforeningenPostboks 4 Sentrum, 0101 Osloservicetorget@kreftforeningen.notlf: 07877Tilsluttet Innsamlingskontrolleni Norge,registreringsnummer 007Illustrasjonsfoto: Scanpix CreativeNÅ OVERLEVER TO AV TRE KREFTDette viser at kampen mot kreftsykdommene gir resultater. Kreftforskning nytter.Målet er at enda flere skal overleve. Til det trengs mer forskning og nye behand -lings metoder. Hjelp oss med å nå målet.FRIVILLIG INNSATS SIDEN 1938Kreftforeningen er landets største bidragsyter innen kreftforskning og en landsdekkendemedlemsorganisasjon med flere innsatsområder overfor kreft rammedeog pårørende.Vi har egne advokater som kan være behjelpelig med å gi råd og veiledning iforbindelse med arv og skifte, herunder bistand i forbindelse med opprettelse avtestament. Tilbudet er gratis.Les mer på www.kreftforeningen.no – Støtt kreftsaken> Sammen skaper vi håpjuristkontakt_halvside_jan10.indd 13/4/2010 1:12:08 PM<strong>Juristkontakt</strong> 6 • <strong>2013</strong> 25