Det er en politisk oppg<strong>av</strong>e å sørge for stabile arbeidsplasser og forutsigbarhet for å redusere insidensen <strong>av</strong> uførepensjon.Fiskeripolitikken er sannsynligvis viktigere enn tiltak rettet mot leger, pasienter og bedrifter.vået er noe l<strong>av</strong>ere enn landsgjennomsnittet og det er ogsågjennomsnittlig inntektsnivå. Insidensen <strong>av</strong> uføretrygd harvariert betydelig fra år til år i Nord-Trøndelag, men svingningenehar fulgt svingningene på landsbasis tett. 2 Antalluføre har steget. I studieperioden fra midten <strong>av</strong> 1980-årenetil midten <strong>av</strong> 1990-årene har det skjedd betydelige strukturelleendringer i arbeidslivet, arbeidsplasser for ufaglærte ogl<strong>av</strong>t utdannede ble lagt ned, andelen ikke-manuelle arbeidsplasserøkte. Utdanningsnivået økte betydelig. 25-27Fra HUNT 1-databasen valgte vi ut personer i alderen20–54 år som vi fulgte i tiår fram til HUNT 2. Øvre aldersgrenseble satt slik at ingen kom opp i alderen for alderspensjoni løpet <strong>av</strong> oppfølgingstiden. Ti prosent <strong>av</strong> utvalgetfalt ut pga. død, flytting ut <strong>av</strong> Nord-Trøndelag og emigrasjonut <strong>av</strong> landet. Antallet vi sto igjen med var 52 253 personer,52 prosent menn og 48 prosent kvinner. Ettersom eksposisjonfor et geografisk sted var hovedinteressen, valgte viut de 79 prosent som bodde i samme kommune og de utenuførepensjon. Antallet uføre i denne aldersgruppen var119<strong>4.</strong> Vår studiepopulasjon ble således bestående <strong>av</strong> 40 083personer, 52 prosent menn (n = 20680) og 48 prosentkvinner (n = 19403).Tjueen prosent <strong>av</strong> populasjonen flyttet til en annen kommunei løpet <strong>av</strong> oppfølgingstiden, og vi gjorde en sammenligning<strong>av</strong> de som var bofaste og de som flyttet (n=10979).3,6 prosent (n=397) <strong>av</strong> disse hadde uførepensjon ved studiestartog ble ekskludert.Kontekstuell eksposisjon, kommuneEn økologisk «deprivasjonsindex» med data fra Kommunedatabaseni NSD ble konstruert (www.nsd.uib.no/data/region/3_1.shtml). Seks kommuneindikatorer som ut frateoriene kan tenkes å være assosiert med økt uføretrygdingble valgt; 13,28• høy andel med l<strong>av</strong>t utdanningsnivå• l<strong>av</strong> gjennomsnittsinntekt• høy andel med uføretrygd• høy arbeidsledighet (gitt dobbel vekt pga. stor betydning)• fraflytting• sentralitet (lang reise<strong>av</strong>stand til større steder med trafikkknutepunkter,utdanningsinstitusjoner m.m.)Deprivasjonsindeksen ble laget ved en oppsummering <strong>av</strong>disse indikatorene og ble knyttet til HUNT datafilen vedhjelp <strong>av</strong> kommunenummeret.Kontrollvariabler, individdataData fra HUNT 1, kjønn, alder, kilde til livsopphold, selvrapportertkronisk sykdom, selvrapportert helse, utdanningsnivåog yrkesklasse, ble benyttet fordi de i andre studierhar blitt funnet til å være sterke individuelle risikofaktorerfor uføretrygding. 2 Introduksjon <strong>av</strong> flere variableri modellene endret ikke sluttresultatet.StatistikkLogistisk regresjon ble benyttet, som gir relative risiko foruføretrygding målt med odds ratio (OR) mellom personersom levde i forskjellige kommuner rangert etter deprivasjonsindeksen.Det ble benyttet en to-nivåanalyse med datafra kommune og individ i same modell. 29 Det kan væreinteraksjon mellom alle variable på individnivå med variabelenpå kommunenivå, og mulige interaksjoner ble undersøkt.17 Statistiske problemer med <strong>av</strong>hengighet mellom individdataog effekten <strong>av</strong> å benytte mer <strong>av</strong>ansert programvareUTPOSTEN NR.4 • <strong>2005</strong>
8Øker nedlagte fiskebruk uhelsen i distriktskommuner?ble undersøkt med «random intercept logistic models» iSTATA. Resultatet ble at analysene kunne kjøres med vanliglogistisk regresjon i SPSS 10.0. 30ResultaterTabell 1 viser at prosentandelen som ble uføretrygdet variertefra 8,8 prosent til 11,6 prosent <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> grad <strong>av</strong> deprivasjoni bostedskommune. Tabellen viser ellers fordelingenmellom kommunetypene.I tabell 2 kommer det fram hvordan forskjellen i risiko foruføretrygd i kommunene endret seg etterhvert som vi kontrollertefor hvem som bodde der. Relativ risiko var i utgangspunktetOR=1,48 i de depriverte kommunene. Når vijusterte for alle individvariablene endret OR seg til 1,18, detvil si at vi finner en signifikant effekt <strong>av</strong> kontekstuelle forholdpå bosted justert for komposisjonell sammensetning.Tabell 2 viser også hvilke sterke risikofaktorer kronisk sykdom,dårlig helseoppfatning, utdanning og jobbsituasjonvar for uføretrygding (justert for hverandre). Når desamme analysene ble kjørt stratifisert for kjønn viste det segat hele den kontekstuelle effekten ble justert bort for menni de mest depriverte kommunene.Tabell 3 viser en sammenligning <strong>av</strong> flyttere og bofase. Flytternevar oftere menn, var yngre, hadde høyere utdanning,var ikke friskere, men hadde en langt l<strong>av</strong>ere risiko foruføretrygding. (forts. s. 10)TABELL 1.Tabell Fordeling Fordeling <strong>av</strong> populasjon <strong>av</strong> og populasjon variabler etter og kommunetype. variabler etter kommunetype. Menn og kvinner alderen 2054 årMenn Tabell og kvinner 1 Fordeling i alderen 20–54 <strong>av</strong> år populasjon uten uførepensjon og variabler i HUNT 1 etter (Helseundersøkelsen kommunetype. i Nord-Trøndelag Menn og 1984–86). kvinner i n alderen = 40 083. 2054 åruten uførepensjon HUNT (Helseundersøkelsen Nord-Trøndelag 1984-86). 40,083.uten uførepensjon i HUNT 1 (Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag 1984-86). n = 40,083.beste kommuner mellomdepriverte8 beste kommunerkommuner8 mellom8kommunerdepriverteTotalkommunerkommunerTotalAntallAntall %AntallAntall %AntallAntall %AntallAntall %Populasjon 25.922 64,7 8.815 22,0 5.346 13,3 40.083 100,0Endepunkt,Populasjonuføretrygd25.922 64,7 8.815 22,0 5.346 13,3 40.083 100,0Endepunkt,(kumulativ insidens)uføretrygd2.273 8,8 990 11,2 618 11,6 3.881 9,7(kumulativ insidens) 2.273 8,8 990 11,2 618 11,6 3.881 9,7Fordeling individdataFordeling individdataKronisk sykdomKronisk sykdom3.4263.42614,414,41.1751.17514,414,485585517,017,05.4565.45614,814,8Dårlig helsoppfatningDårlig helsoppfatning2.9472.94712,412,41.1171.11713,713,781681616,216,2<strong>4.</strong>880<strong>4.</strong>88013,213,2Grunnskole 7.298 37,8 2.621 44,1 2.242 53,4 12.161 41,3Grunnskole 7.298 37,8 2.621 44,1 2.242 53,4 12.161 41,3Videregående skole 9.187 47,5 2.660 44,7 1.635 39,0 13.482 45,7Videregående skole 9.187 47,5 2.660 44,7 1.635 39,0 13.482 45,7Høyskole/universitet 2.840 14,7 667 11,2 320 7,6 3.827 13,0Høyskole/universitet 2.840 14,7 667 11,2 320 7,6 3.827 13,0arbeid 19.001 73,3 6.506 73,8 3.805 71,2 29.312 73,1I arbeid 19.001 73,3 6.506 73,8 3.805 71,2 29.312 73,1Arbeidsløs 805 3,1 422 4,8 327 6,1 1.554 3,9Arbeidsløs 805 3,1 422 4,8 327 6,1 1.554 3,9Husarbeid 2.795 10,8 852 9,7 697 13,0 <strong>4.</strong>344 10,8Husarbeid 2.795 10,8 852 9,7 697 13,0 <strong>4.</strong>344 10,8Uklassifisert 3.321 12,8 1.035 11,7 517 9,7 <strong>4.</strong>873 12,2Uklassifisert 3.321 12,8 1.035 11,7 517 9,7 <strong>4.</strong>873 12,2EGP a sosial klasse 1.409 7,5 361 6,3 216 5,4 1.986 7,0EGP a sosial klasse I 1.409 7,5 361 6,3 216 5,4 1.986 7,0EGP sosial klasse II 2.812 15,0 825 14,5 395 9,9 <strong>4.</strong>032 14,2EGP sosial klasse II 2.812 15,0 825 14,5 395 9,9 <strong>4.</strong>032 14,2EGP sosial klasse III <strong>4.</strong>491 24,0 1.213 21,3 760 19,1 6.464 22,8EGP sosial klasse III <strong>4.</strong>491 24,0 1.213 21,3 760 19,1 6.464 22,8EGP sosial klasse IV 3.744 20,0 1.199 21,1 1.331 33,5 6.274 22,1EGP sosial klasse IV 3.744 20,0 1.199 21,1 1.331 33,5 6.274 22,1EGP sosial klasse V+VI 2.429 13,0 775 13,6 332 8,4 3.536 12,5EGP sosial klasse V+VI 2.429 13,0 775 13,6 332 8,4 3.536 12,5EGP sosial klasse VII 3.013 16,1 1.080 19,0 700 17,6 <strong>4.</strong>793 16,9EGP sosial klasse VII 3.013 16,1 1.080 19,0 700 17,6 <strong>4.</strong>793 16,9Ikke hatt lønnet arbeid 830 4,4 235 4,1 240 6,0 1.305 4,6Ikke hatt lønnet arbeid 830 4,4 235 4,1 240 6,0 1.305 4,6Erikson Goldthorpe Portocarero sosial klasse skjema.Erikson Goldthorpe Portocarero sosial klasse skjema.a aEriksen Goldthorpe Portocarero sosial klasse skjema.aUTPOSTEN NR.4 • <strong>2005</strong>