4. utgave av Utposten 2005 (PDF-format)
4. utgave av Utposten 2005 (PDF-format)
4. utgave av Utposten 2005 (PDF-format)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
48I denne spalten ønsker vi å trykke kasuistikker som har gjortspesielt inntrykk og som bidragsyterne har opplevd som spesielt lærerike.For har vi selv lært noe i slike situasjoner, vil det som oftest ogsåvære <strong>av</strong> interesse for andre. Og vi vil gjerne ha en kommentar til sluttom hvilke tanker du har gjort deg rundt denne opplevelsen. Bidragsendes Ivar Skeie (red.) ivskeie@online.no. Kast dere frampå, folkens!Kvinne medbrystsmerter– en diagnostisk nøtt59 år gammel overvektig kvinne. Hypertensjonsbehandletflere år med Blocadren og Cozaar. 1998 liten cerebral trombosei form <strong>av</strong> talevansker og lett nedsatt kraft i ve. arm.Fullt restituert. Etter det brukt Albyl E, Persantin, Blocadren,Pr<strong>av</strong>achol, Cozaar.Hun konsulterte legevakten for kraftige bevegelses<strong>av</strong>hengigebrystsmerter natt og dag siste 3–4 dager samt noe halssmerter,temp. 38 grader. Når hun lå stille hadde hun nesten ikkevondt. EKG var normalt. Hun ble innlagt sykehus meddiagnosen brystsmerter.Epikrise fra sykehuset beskriver brystsmerter <strong>av</strong> noe stikkendekarakter på ve. side, to sett med hjerteenzymer varneg., EKG normalt, lett forøket CRP på 42. Lett øket D-dimer, regnet som uspesifikt, blodgasser normale. Funnettrykkømhet i brystveggen, oppfattet som myalgi. Hun bleutskrevet med diagnosen brystveggsmyalgi.Dagen etter utskrivelsen kontaktet hun fastlegen pga. svelgsmerterbak brystbeinet og tilkommet hevelse på ve. side <strong>av</strong> halsen.Ved u.s. da tydelig hevelse i ve. fossa supracl<strong>av</strong>icularis,palp. øm i dette området. Feber 38,1, CRP 107. Ikke noe å sei halsen, epiglottis blek, strep A-test neg. Fortsatt vondt ithorax på ve. side. Oppfattet som infeksiøs prosess i halsområdetmuligens en abscess, innlagt sykehus igjen. På sykehusettilsett <strong>av</strong> ØNH- lege uten at det medførte noen konklusjon,CT thorax viste litt pleur<strong>av</strong>æske ve. side og enrundfortetning hø. lunge <strong>av</strong> uklar natur. Man g<strong>av</strong> henneDalacin pga. halssmertene og hevelsen uten bedring.Det hele g<strong>av</strong> seg spontant uten noe mer behandling. Oppfattetsom mulig viral infeksjon. Utskrevet med diagnosenannen brystsmerte.Pasienten kontaktet igjen lege en måned senere pga. tilkommethoven ve. arm. Ved undersøkelsen da tydelig hovenve. overekstremitet. Innlagt sykehuset igjen med mistankeom subcl<strong>av</strong>ia/axillær venetrombose. Det ble bekreftetved venografi og hun fikk Fragmin og Marevan. Ingen malignprosess ble funnet i halsområdet.LærerikekasuistikkerNils Rune NilsenNils Rune Nilsen, 51 år, født og oppvokseti Bergen, cand.med. Dublin 1979,1 år indremedisinved Ringerike sykehus, spesialist allmennmedisinfra 1994, allmennlege/kommunelegei Gol fra 1981 sammen med 3 andreleger, har stor glede <strong>av</strong> å bruke ultralyd i allmennpraksis,har student i praksis 2 gangerper år som jeg mener er en plikt vi bør gjøre.DiskusjonDiagnosen er lungeemboli ved første innleggelse, symptomatisktrombose i vena subcl<strong>av</strong>ia ved andre innleggelse ogklinisk trombose i venen i overekstremiteten ved tredjegangs innleggelse.Her må man legge vekt på en nøyaktig anamnese. Pasientenhadde bevegelses<strong>av</strong>hengige og resp.<strong>av</strong>hengige brystsmerter,men på sykehuset var man mest opptatt <strong>av</strong> å utelukke coronarsykdom. Det er mange årsaker til brystsmerter. Ved bevegelses<strong>av</strong>hengigeog resp. <strong>av</strong>hengige brystsmerter er hjertesykdomlite sannsynlig bortsett fra ved pericarditt. Lungeemboli (LE),pneumothorax, myalgier og pneumoni er da mest sannsynlig.Lungeemboli bør være høyt på listen over differensialdiagnoserda denne diagnosen ofte blir oversett. Det er viktig å ta en nøyaktiganamnese og tro på det pasienten forteller. Likeledes erdet viktig å få frem risikofaktorer for DVT for å sannsynliggjøreeller <strong>av</strong>krefte mulig DVT/LE: familiehistorie på DVT(trombofili), tidligere DVT, P-pille- eller hormonbruk, immobilisering,nylig gjennomgåtte operasjoner, cancersykdom, infeksjoner,overvekt, røyking. (Se også Tidsskrift for den norskelægeforening nr. 3 <strong>2005</strong>). Pasienten hadde bare en risikofaktormed sin overvekt. D-dimer ved første gangs innleggelse ble tattog var lett forhøyet. Man har da tenkt muligheten <strong>av</strong> DVT/LE,men ikke fullført resonnementet. En negativ D-dimer kanmed stor sannsynlighet utelukke DVT og lungeemboli.I en studie sitert i Lancet i 2004 var sensitiviteten for D-dimerpå DVT/LE 96,4 prosent og negativ prediktiv verdi var99,6 prosent. Av 1106 undersøkte pasienter med kliniskmistanke om DVT/LE hadde 559 forhøyet D-dimer, 547var normale. Av de 547 med normale D-dimerverdier vardet bare to pasienter som senere viste seg å ha DVT/LE.D-dimer er også forhøyet ved infeksjon, cancer, traumeog operasjon. Med denne sykehistorien med respirasjons<strong>av</strong>hengigesmerter og forhøyet D-dimer burde ytterligereutredning for LE vært gjort ved første gangs innleggelse.Ved annen gangs innleggelse (dagen etter utskrivelsen) bledet funnet litt pleur<strong>av</strong>æske på ve. side og en fortetning ihøyre lunge. Pleur<strong>av</strong>æske kan dannes <strong>av</strong> såmangt: Lungeemboli, pleuranær pneumoni,virusinfeksjoner(«pleuritt»), maligne prosesser,kollagenoser, hjertesvikt etc. Manburde ved 2. gangs innleggelse tatt konsekvensene<strong>av</strong> CT funnet og lest epikrisen frainnleggelsen første gang med forhøyet D-dimerog resp. <strong>av</strong>hengige brystsmerter. SpiralCT eller lungescintigrafi burde vært utført.Ved tredje gangs innleggelse leste primærlegenepikrisene og med det kliniske bildetvar det ikke vanskelig å mistenke trombose ioverekstremiteten.Hennes brystsmerter som var respirasjonsogbevegelses<strong>av</strong>hengige har sannsynligvisvært lungeemboli (pleur<strong>av</strong>æske samt fortetningpå CT, forhøyet D-dimer), halssmertene(retrosternalt ved svelging og supracl<strong>av</strong>iculærtsamt hevelse i fossa supracl<strong>av</strong>icularis)har hele tiden vært en trombotiskprosess i vena subcl<strong>av</strong>ia og høyt i venaaxillaris som ikke ble erkjent. Man kan fålungeemboli fra overekstremitene og!Årsaken til trombose og lungeemboli i halsområdetkan være at vena subcl<strong>av</strong>ia blir utsattfor trykk mot 1. ribbe eller halsribbe ogcl<strong>av</strong>icula med intimaskade og trombose somresultat. Uvant fysisk aktivitet som komprimerervenen her kan være årsaken. Det erbeskrevet hos malere, golfspillere, vektløftereog tennis spillere. I en kasuistikk i Lanceti 2004 ble det beskrevet en Kendo-utøverpå 15 år med gjentatte hemoptyser. I Kendosvinger man et bambussverd over hodet.Hos 15 åringen fant man multiple lungeembolierog subcl<strong>av</strong>ia trombose. 1. ribbe ble senerefjernet og pasienten forble uten symptomer.En annen viktig gruppe som kan fåtrombose i overekstremitetene og risiko forlungeemboli herfra er pasientene med innlagtsentralt venekateter.Litteratur:Tidsskriftet nr. 3 <strong>2005</strong>, Rett og urett.Lancet April 17-April 2<strong>4.</strong> 2004, Goldhaber,seminar: pulmonary embolism.Lancet August 28-September 3 2004, Casereport: A Kendo player with haemoptysis.Lancet March 26-April 1 <strong>2005</strong>, Eichinger,seminar: Deep vein thrombosis.Nils Rune Nilsen49UTPOSTEN NR.4 • <strong>2005</strong>UTPOSTEN NR.4 • <strong>2005</strong>