Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hvordan fagfellesskapet <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverks fremstilling av arkitekturundervisningkan leses som et meningsbærende system som er sosialtkonstruert. Ved dette velger jeg et sosialkonstruksjonistisk perspektiv, noejeg vil utdype neden<strong>for</strong>.Jeg har valgt å dele kildestudiet i to. Dette innebærer at jeg velger å analyserelæreplanen <strong>for</strong> seg, <strong>og</strong> da som en læreplananalyse med vekt på begrep <strong>og</strong><strong>for</strong>muleringer slik Gundem (1998) fremstiller dette. Tekstene i FORManalyseres som tekstnivå ut i fra Faircloughs kritiske diskursanalyse(Fairclough, 2006a). Denne todelingen blir gjort <strong>for</strong>di tekstene er av ulikkarakter. Læreplanen er først <strong>og</strong> fremst et <strong>for</strong>handlingsresultat. Den er etkompromiss mellom politiske beslutningstagere <strong>og</strong> representanter frafagfellesskapet, oppnevnt til læreplangruppe. Læreplananalysen er i denneavhandlingen en analyse av det vedtatte dokumentet. Forhandlingsprosesseninnad i læreplangruppen <strong>og</strong> mellom læreplangruppen <strong>og</strong> det politiske feltet erutelatt. På samme måte er høringsuttalelser utelatt.Tekstanalysen av FORM viser til noe av prosessen med å utarbeide læreplanen.Samtidig <strong>for</strong>teller den om hvordan lærere underviste i arkitekturparallelt med at LK06 var under utarbeidelse <strong>og</strong> ved implementeringen avden. Undervisningsopplegg refereres, utstillinger omtales, nye teknikker <strong>og</strong>materialer gjøres kjent osv. I denne avhandlingen danner læreplananalysen <strong>og</strong>analysen av referert praksis i FORM grunnlag <strong>for</strong> å drøfte den diskursivepraksis <strong>for</strong> arkitekturundervisning i perioden 2003-2007 <strong>og</strong> ideene som fremkommergjennom denne. Særtrekkene ved de to analysestrategiene vil jegutdype senere. Først vil jeg ta <strong>for</strong> meg den sosialkonstruksjonistiskeposisjonen.SOSIALKONSTRUKSJONISMEFlere avhandlinger fra AHO har i den senere tid lagt et sosialkonstruksjonistiskperspektiv til grunn (Ask, 2004; Brænne, 2009; Gulliksen,2006; Wilhjelm, 2002). Dette perspektivet innebærer å <strong>for</strong>stå menneskers ord<strong>og</strong> handling på bakgrunn av de sosiale <strong>og</strong> psykol<strong>og</strong>iske prosesser degjennomgår <strong>og</strong> den sosiale kultur de er en del av. Forestillinger opprettholdesav fellesskapet <strong>og</strong> fremstår som selvfølgeligheter <strong>og</strong> sannheter (Burr, 2007).Sosialkonstruksjonismen føres gjerne tilbake til sosiol<strong>og</strong>ene Peter Berger <strong>og</strong>Thomas Luckmann (1967). I følge Vivien Burrs fremstiling av disse bidrarmennesket kontinuerlig til å konstruere den sosiale verdenen <strong>og</strong> samtidig blirden verden menneskene konstruerer en virkelighet de selv må respondere på(Burr, 2007, s. 185). Burr redegjør <strong>for</strong> sosialkonstruksjonismen ved å vise til21