Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
at de utvikler elevenes mestringsfølelse, de stimulerer trivsel <strong>og</strong> leggergrunnlag <strong>for</strong> fremgang <strong>og</strong> læring. Hva som menes med læring i dennesammenhengen er uklart. I utsagnet fra stortingsmeldingen tillegges denpersonlige utvikling større vekt enn den samfunnsrelevans redaksjonen iFORM argumenterer <strong>for</strong> at faget er bærer av.Våren 2009 fikk rapporten Wow-faktoren (Bam<strong>for</strong>d, 2008) storoppmerksomhet i Norge, både skolepolitisk <strong>og</strong> i fagmiljøet. På bakgrunn avrapporten ble det reist spørsmål ved om en er best tjent med ”utdanning ikunst” eller ”utdanning gjennom kunst”. En konsekvens av denne rapporten<strong>og</strong> den oppmerksomhet som fulgte i kjølvannet av denne var at daværendeutdanningsminister Bård Vegar Solhjell <strong>for</strong>eslo å løfte frem kreativitet iskolen i større grad. Gjennom mediene luftet Solhjell et <strong>for</strong>slag om å leggened fagene <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk <strong>og</strong> Musikk <strong>og</strong> heller opprette et kreativitetsfag.Fagfellesskapene rundt disse fagene var sterkt kritiske til utspillet(Carlsen, 2009; Ulvestad, 2009; VG, 2009; Øfsti, 2009). Solhjell fulgte hellerikke opp denne ideen. Likevel kan en si at slike politiske utspill tvingerfagfellesskapet til å produsere argumenter om relevansen av undervisning ifaget, <strong>for</strong> både elev <strong>og</strong> samfunn. Samtidig tjener de omskiftlige politiskepremisser som illustrasjonsbilde på hvor skjørt fagets plass i skolen er.EN FAGDIDAKTISK VISJONAnalysen av referert praksis i FORM indikerer at fagfellesskap har tatt til segarkitektur <strong>og</strong> omsatt emnet innen<strong>for</strong> fagdidaktiske rammer. Jeg har i denneavhandlingen argumentert <strong>for</strong> at dominerende tanker om hovedområdet<strong>Arkitektur</strong> i <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk kan knyttes til et idégrunnlag der samfunnsrelevans<strong>og</strong> refleksjon over arkitektur <strong>og</strong> nærmiljø står sentralt. Innen<strong>for</strong> detteidégrunnlaget fremstår tanker om fellesskapet <strong>og</strong> det faglige lærestoffet sommarkører <strong>for</strong> et alternativ til den karismatiske fag<strong>for</strong>ståelsen som dominertefaget på 1900-tallet.Et spørsmål å stille i avslutningen av denne drøftingen er hvorvidt hovedområdet<strong>Arkitektur</strong> i <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk er med på å indikere et nyttparadigme <strong>for</strong> faget. Veien frem til et nytt paradigme blir i følge ArthurEfland (2004) til ved å etablere nye fagdidaktiske visjoner. En visjon er i segselv ikke et paradigme, men kan potensielt sett blir det. Samstemtheten innadi fagfellesskapet som hos Efland <strong>og</strong>så inkluderer læreplaner <strong>og</strong> lærebøker,studenters oppslutning om visjonen <strong>og</strong> <strong>og</strong>så det øvrige samfunnet respons, ermed på å bestemme hvorvidt visjonen er levedyktig nok til å kunne bli etparadigme (Efland, 2004, s. 692). Efland fremstiller et paradigme som etkonseptuelt system av ideer, bygd opp gjennom sosiale konstruksjoner. Et168