Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
En beslektet <strong>for</strong>m <strong>for</strong> refleksjon over omgivelser <strong>og</strong> nærmiljø er å finne iutsmykningsprosjektene som er referert i tekstanalysen av FORM, undernøkkelbegrepene materiale, teknikk <strong>og</strong> praktisk arbeid. Dette <strong>for</strong>midles blantannet i artikkelen Enhver er en kunstner (Kvitvik, 2005) <strong>og</strong> i artikkelenLokalsamfunnet som læringsarena (Fyrileiv, 2007). Disse prosjektene er,som tidligere nevnt, preget av å være mer kunstprosjekter enn arkitekturprosjekter.De innehar ikke det samme kritiske aspektet i <strong>for</strong>hold tilsamfunnet som tekstene om kvalifisering <strong>for</strong> brukermedvirkning har. Men detar opp <strong>for</strong>bedringspotensialet <strong>for</strong> lokalmiljø <strong>og</strong> skole <strong>og</strong> tangerer temaetetikk. Artiklene uttrykker intensjoner om økt eier<strong>for</strong>hold, en styrket ansvarsfølelse<strong>og</strong> stolthet over eget lokalmiljø.Sosialt romAktørene som bidrar med ulike perspektiv på brukermedvirkning <strong>og</strong>ut<strong>for</strong>ming av de bygde omgivelser, avdekker et problemfelt som omhandlerhvordan sosiale <strong>for</strong>hold bidrar til å konstruere oppfattninger om skolensvirkefelt. Både Kleveland, Nielsen <strong>og</strong> redaksjonen i FORM kan sies å byggepå en demokratiseringstanke i tråd med læreplanens generelle del <strong>og</strong> prinsipp<strong>for</strong> opplæringen (Kunnskapsdepartementet, 2006). I LK06 fremmes sosial <strong>og</strong>kulturell kompetanse som et sentralt element i opplæringen <strong>og</strong> medvirkning idemokratiske prosesser skal både kunne utvikle demokratisk sinnelag samten <strong>for</strong>ståelse hos individet <strong>for</strong> viktigheten av å delta aktivt i et mangfoldigsamfunn (Kunnskapsdepartementet, 2006, s. 32).I det de ulike aktørene påpeker betydningen av en allmennhet som kan deltaaktivt, fremme sine synspunkt, fungere som ”vaktbikkjer” <strong>og</strong> ta ansvar <strong>for</strong>sine omgivelser, fremheves et ideal om et demokratisk samfunn, der allesmeninger er likeverdige. Ifølge Pierre Bourdieu (1995) vil det å måle likhetblant folk innebære å avdekke ulikhet. Bourdieu hevder at det finnes etsystem av <strong>for</strong>skjeller, produsert <strong>og</strong> opprettholdt av sosialt rom, <strong>og</strong>så innen<strong>for</strong>egalitære samfunn, slik som de skandinaviske land. Dette rommet av<strong>for</strong>skjellighet kan være usynlig, men likefullt en realitet, <strong>og</strong> det gjelder <strong>og</strong>såde konsekvenser som følger i kjølvannet (Bourdieu, et al., 1995, s. 253). NårKleveland (FORM, 2003a; Aasgaard, 2003a) taler <strong>for</strong> å vekke allmennhetensansvarsfølelse, basert på refleksjon <strong>og</strong> kunnskap om design <strong>og</strong> arkitektur,<strong>for</strong>utsetter hun at folket er villig til å ta moralske valg, til det gode <strong>for</strong>fellesskapet. Det som kanskje mangler er en kritisk drøfting av hva som erdet gode. Kleveland omtaler storbyene som usensurerte uttrykk <strong>for</strong> landetskultur (FORM, 2003a, s. 4). Et slikt utsagn gjør det relevant å spørre hvilkenkultur er det en ønsker å vise frem <strong>og</strong> hva skal skjules? Hvilke sosiale normer156