Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
Arkitektur for grunnskolefaget Kunst og håndverk. Fagdidaktiske ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Som kulturminister var Åse Kleveland svært opptatt av design,arkitektur <strong>og</strong> kunst<strong>for</strong>midling til barn <strong>og</strong> unge. Hun fikk storinnvirkning på faget <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk som Hernes innførtemed L-97. Åse Kleveland fremhevet at mye har skjedd sidenden gang; nå ser vi en mye større <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> den plassendesign, kunst <strong>og</strong> estetikk bør ha i samfunnet. Estetikk blir ikkelenger <strong>for</strong>vekslet med et smittsomt <strong>for</strong>stadium til skrapesyke.Design handler om bygging av identitet. Hun trakk frembetydningen av at de unge må lære å vurdere (knekke kodene),oppleve gleden ved det vakre <strong>og</strong> utvikle egen bevissthet(FORM, 2006h, s. 7).Vi kan se at Kleveland <strong>og</strong>så tillegger arkitektur et sosialt fokus. Det vises ivalg av begrep som ”trivsel” (Jahr, 2006, s. 3) <strong>og</strong> ”identitet” (FORM, 2006h,s. 7). Dette kan <strong>og</strong>så relateres til tidligere utsagn, <strong>og</strong> slik vises en rød tråd. IIntervjuet fra 2003 ser vi at Kleveland omtaler omgivelsenes virkning på demenneskene som skal bo <strong>og</strong> leve i husene (Aasgaard, 2003a, s. 5) <strong>og</strong> viderepunktet som gjengis fra Klevelands tale på Norsk Forms 10-årsjubileum;”byplanutvikling som omfatter sosial omsorg” (FORM, 2003a, s. 4). Detsosiale aspektet fremkommer <strong>og</strong>så i Nielsens omtale av Kultur i tiden(Kulturdepartementet, 1992a) <strong>og</strong> Klevelands engasjement <strong>for</strong> ”(…) å utvikleallmenn bevissthet om den innvirkning kunst, design <strong>og</strong> arkitektur har påindivid <strong>og</strong> samfunn” (Nielsen, 2006a, s. 3). Det å utvikle bevissthet markereret bindeledd mellom selve arkitekturen <strong>og</strong> det sosiale fokuset.Videre argumenterer Kleveland til <strong>for</strong>del <strong>for</strong> estetikk <strong>og</strong> nødvendigheten avestetisk kompetanse. Kleveland politiserte på mange vis estetikk ved åopprette Norsk Form, Skolebyggprisen <strong>og</strong> Vakre veiers pris. Spor fra en sliktankegang er <strong>og</strong>så å finne i FORMs gjengivelse av Klevelands tale <strong>for</strong> NorskForm i anledning deres 10-årsjubileum. Her ytrer Kleveland ønske om atkulturdepartementet tillegges en samordnende rolle i <strong>for</strong>hold til design <strong>og</strong>arkitektur samt opprettelse av statlige stillinger innen<strong>for</strong> feltet.Implementering av den kulturpolitiske argumentasjon – et eksempelRom <strong>for</strong> kunst <strong>og</strong> håndverk på nybygde skoler er skrevet av Kari Underthun(2003). Denne artikkelen kan illustrere hvordan kulturpolitikken vedKleveland kan relateres til faget <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk. Artikkelen bygger påUnderthuns hovedfagsoppgave (2002), gjennomført ved Høgskolen i Oslo,Avdeling <strong>for</strong> estetiske fag. Underthun tar i sin hovedoppgave <strong>for</strong> segut<strong>for</strong>ming av skolebygg <strong>og</strong> rom <strong>for</strong> <strong>Kunst</strong> <strong>og</strong> håndverk. På bakgrunn av sinefunn argumenterer hun <strong>for</strong> brukermedvirkning i ut<strong>for</strong>ming av skoler. For å117