PILEGRIMSSPOR - Pilegrim.info
PILEGRIMSSPOR - Pilegrim.info
PILEGRIMSSPOR - Pilegrim.info
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>PILEGRIMSSPOR</strong><br />
HELLIGE REISER I FORTID OG NÅTID<br />
Pausanias, en pilegrim i Det gamle Hellas<br />
Av Marina Prusac<br />
I den førkristne antikken, i<br />
Middelhavsområdet fra ca. 700<br />
f.Kr. til 300 e.Kr., ble det reist<br />
mange templer til ære for<br />
Olympens tolv guder. Folk flest<br />
ofret til gudene foran helligdommene<br />
i sine egne byer, men<br />
noen la også ut på lange reiser<br />
for å ofre til en spesiell guddom<br />
på et bestemt sted. Der trodde<br />
man at det var en særlig kraft.<br />
Mange reiste til legeguden Asklepios’<br />
helligdommer. Asklepios’<br />
mest kjente helligdommer<br />
var på øya Kos og i Pergamon,<br />
pilegrimer valfartet dit for å bli<br />
leget fra sykdommer. Slanger<br />
var hellige dyr i Asklepioskulten<br />
og ble ofte brukt i ritualene<br />
som ble utført. Giftfrie<br />
slanger snodde seg rundt på gulvet<br />
der pilegrimene sov. Noen<br />
ganger var det særlig viktig å<br />
overnatte i den helligdommene<br />
man valfartet til, gudene kunne<br />
gi løsninger på problemer mens<br />
man drømte. I andre helligdommer<br />
ofret man en figur av en<br />
kroppsdel som var syk i håp<br />
om at nettopp denne kroppsdelen<br />
skulle helbredes. Mange<br />
kroppsdeler av keramikk og<br />
metall er funnet i helligdommer<br />
i Middelhavsområdet.<br />
En av verdens første pilegrimer,<br />
Pausanias, vandret Hellas<br />
rundt i 30 år, fra 150-180<br />
e.Kr. og skrev ned alt han så i<br />
10 bøker, Periegesis. Det ville<br />
være en drøm å intervjue ham<br />
i dag. Drømmer skal følges<br />
og redaksjonen satte førsteamanuensis<br />
Marina Prusac på<br />
saken. Fra antikken har vi fått<br />
dette intervjuet:<br />
- Hva fikk deg til å foreta denne<br />
lange reisen, Pausanias?<br />
-Jeg ville se alle de hellige<br />
stedene i mitt hjemland, Hellas.<br />
Jeg hadde hørt og lest om<br />
mange myter og mysterier som<br />
jeg ønsket å oppleve. Da jeg<br />
reiste rundt, var Hellas en del<br />
av Romerriket og mange av de<br />
gamle templene var i ferd med å<br />
forfalle. Det var viktig for meg<br />
å dokumentere alle greske templer<br />
og ritualer slik at de ikke<br />
skulle bli glemt. Jeg beskrev alt<br />
veldig nøye slik at ingen detaljer<br />
skulle gå tapt.<br />
- Noe hoppet du vel over?<br />
- Det er sikkert og visst at jeg<br />
ikke kunnet ta med alt! Hellas<br />
er et veldig rikt land, og det<br />
ville blitt hundre bøker dersom<br />
Søyle fra Zeus-tempelet i Olympia Foto: Adam Lindhagen<br />
jeg skulle tatt med alt. Jeg måtte<br />
velge og det romerske var ikke<br />
det viktigste. Tvert imot. Husk<br />
hvor mye romerne ødela etter<br />
at de tok makten. Tenk på hærføreren<br />
Sulla som drev regelrett<br />
hærverk mot gudene våre.<br />
Heldigvis ble han straffet med<br />
de verste sykdommer. Likevel<br />
har jeg tatt med noen romerske<br />
bygninger, for eksempel keiser<br />
Hadrians tempel i Olympia. Det<br />
ble reist til den største av alle de<br />
greske gudene, Zeus.<br />
- Er du egentlig en pilegrim<br />
eller bare en reisende?<br />
- Jeg besøkte hovedsakelig hellige<br />
steder, fra Kalydon i vest til<br />
Maraton i øst. Jeg var interessert<br />
i seremoniene ved helligdommene<br />
jeg hadde hørt om. Du<br />
kan kalle det en religiøs dannelsesreise.<br />
Jeg var en pilegrim<br />
og skrev først og fremst for andre<br />
pilegrimer. Det var viktig<br />
for meg å skildre både ytre tegn<br />
på det hellige og den indre opplevelsene<br />
av dem.<br />
Av og til måtte jeg foreta strabasiøse<br />
omveier, andre ganger<br />
var det ingenting igjen å se. Jeg<br />
reiste for eksempel til den hellige<br />
grotten i Elaiusberget hvor<br />
fruktbarhetsgudinnen Demeter<br />
gjemte seg i sorg over at dødsrikets<br />
gud, Hades, hadde bortført<br />
datteren hennes, Kore. Da<br />
måtte jeg vandre et godt stykke<br />
6 7<br />
Noen ganger var det særlig viktig å overnatte i den<br />
helligdommene man valfartet til, gudene kunne gi<br />
løsninger på problemer mens man drømte.<br />
vest for Megalopolis i Arkadia til<br />
Figalia, hvor jeg endelig kunne<br />
klatre opp til grotten. Der skal<br />
det en gang ha vært et gudebilde<br />
i tre som brant opp. Gudebildet<br />
ble visstnok erstattet av et bilde<br />
i bronse og det hadde jeg gledet<br />
meg til å se. Men det var ikke<br />
noen bilder i grotten, og ingen<br />
av dem som bodde i nærhheten<br />
kunne huske å ha sett noe bilde.<br />
Men det var et hellig sted, og jeg<br />
var vitne til flere ritualer som<br />
ble utført av en prest og tre assistenter.<br />
- Hvor fikk du den sterkeste opplevelsen?<br />
Pausanias ser hemmelighetsfull<br />
ut og veier ordene sine med<br />
omhu før han svarer.<br />
- Olympia var ett av de viktigste<br />
valfartsstedene i Hellas. Himmelen<br />
har ikke vist noe annet<br />
sted mer nåde enn de olympiske<br />
lekene og eleusinske ritene.<br />
Olympia og Eleusis var utvilsomt<br />
de mest betydningsfulle<br />
kultstedene man kunne besøke<br />
i Det gamle Hellas, ved siden<br />
av Delfi. Jeg forberedte reisene<br />
til Olympia og Eleusis godt. I<br />
Athen besøkte jeg Eleusinium<br />
for å gjøre meg klar til mysteriene<br />
i Eleusis og hadde en<br />
drøm så sterk at jeg ikke kan<br />
fortelle om den.<br />
- I Olympia ble gudenes gud,<br />
Zeus, dyrket. Hvilken gud ofret<br />
man til i Eleusis?<br />
- Demeter, Kore og Triptolemos<br />
som lærte menneskene å dyrke<br />
jorden. Stedet hvor Eleusis ligger,<br />
vitner om livets mysterium.<br />
Der deler den hellige elven<br />
Rheiti seg og der fikk bare<br />
gudinnenes prester fiske. Elven<br />
dannet et hellig skille mellom<br />
det som var atenernes land og<br />
det som tilhørte eleusinerne og<br />
deres eldgamle mysterier. Den<br />
hellige veien inn til Eleusis var<br />
flankert av rekker med skulpturer<br />
og helligdommer, det eldste<br />
tempelet der ble reist allerede<br />
på 500-tallet f.Kr. Det var templer<br />
og altre inne på det hellige<br />
området som overgår alt annet<br />
jeg kan fortelle om. Det inngikk<br />
i en harmoni med landskapet<br />
som ga den tilreisende en overveldende<br />
hellig opplevelse. Ett<br />
av templene var viet dødsrikets<br />
gud, Hades og der var terskelen<br />
til underverden.<br />
Jeg deltok i en prosesjon med<br />
brennende fakler og lot meg<br />
innvie i den eleusinske mysteriekulten.<br />
Straks etter hadde<br />
jeg dyp drøm som forbød meg<br />
å fortelle hva jeg hadde sett og<br />
lært mens jeg var innenfor det<br />
hellige området. De som ikke er<br />
innviet i denne kulten, får heller<br />
ikke høre om det de ikke får se.<br />
Jeg er bundet til taushet når det<br />
gjelder ritualene i Eleusis, men<br />
jeg forteller gjerne om alle de<br />
andre templene i Hellas som jeg<br />
har skrevet om.<br />
- På noen av valfartsstedene<br />
foregår det rituelle leker.<br />
Hvordan begynte det hele?<br />
- Lekene var til gudenes ære.<br />
De olympiske lekene i Olympia<br />
var en del av festivalen for Zeus,<br />
og representanter fra alle deler<br />
av Hellas konkurrerte der. De<br />
første lekene startet i 776 f.Kr.<br />
i forbindelse med en mytisk og<br />
romantisk historie. Den vakre<br />
Hippodameia hadde mange<br />
friere, men hennes far, Oinomaos,<br />
ville ikke la frierne få henne<br />
for lett. Han utfordret dem til<br />
vognkappløp. Han så til at frierne<br />
fikk en dårlig start og etter<br />
at tolv eller tretten friere hadde<br />
blitt drept i det hasardiøse løpet,<br />
tok en ung helt affære. Helten<br />
Peplos bestakk vognstyreren<br />
til Oinomaos som sørget for at<br />
han forulykket. Og dermed vant<br />
Peplos den vakre Hippodameia.<br />
Myten er avbildet på den østlige<br />
gavlen på Zeustempelet i Olympia<br />
som ble bygget omkring 460<br />
f.Kr.<br />
Etter hvert konkurrerte deltakerne<br />
også i andre leker der det<br />
var viktig å være atletisk, rask og<br />
smidig. Konkurransene var løp,<br />
løp med rustning, lengdehopp,<br />
spydkasting, diskoskasting,<br />
boksing og bryting. Liknende<br />
leker ble arrangert på andre<br />
hellige steder, slik som i Delfi,<br />
der man også hadde musikalske<br />
konkurranser.<br />
-Var Delfi også et viktig<br />
pilegrimsmål?<br />
- Absolutt. Der kunne man konsultere<br />
Apollons orakel, Pythia,<br />
som kunne svare på viktige<br />
spørsmål om fremtiden. Den<br />
pythiske festivalen ble først<br />
holdt hvert åttende år, men fra<br />
586 f.Kr. ble også den holdt<br />
hvert fjerde år, i likhet med de<br />
olympiske lekene. Den pythiske<br />
festivalen var den eldste i Hellas.<br />
De første som fikk premie<br />
var de som sang hymnen til<br />
Apollon best, det religiøse innholdet<br />
i festivalen var viktigere<br />
enn idrettslekene.<br />
Det var en sann fryd å overvære<br />
alle de musikalske konkurransene<br />
og skuespillernes resitasjon<br />
av både tragedier og<br />
komedier, for ikke å nevne<br />
malerkonkurransene. Kunstnerne<br />
malte direkte på veggene<br />
mens dommerne så på. Det er<br />
synd at så mye av dette er gått<br />
tapt.<br />
Vi er glade for at tekster av<br />
Pausanias og andre antikke forfattre<br />
finnes fremdeles.<br />
- Olympia var ett av de viktigste valfartsstedene<br />
i Hellas. Himmelen har ikke vist<br />
noe annet sted mer nåde enn de olympiske<br />
lekene og eleusinske ritene.<br />
Pausanius<br />
<strong>PILEGRIMSSPOR</strong><br />
HELLIGE REISER I FORTID OG NÅTID<br />
”De viste oss alt det som står i skriften”<br />
Egerias reise til Det hellige land<br />
På slutten av 1800-tallet ble det oppdaget et gammelt<br />
manuskript som forteller om en pilegrimsreise til Det hellige<br />
land. Forfatteren er en kvinne kalt Egeria, som trolig<br />
hadde tatt reisen helt fra dagens Frankrike eller Spania<br />
på slutten av 300-tallet. Manuskriptet lar oss få kikke<br />
inni i de tidlige pilegrimenes tanker og opplevelser.<br />
Hvor ble Moses gravlagt?<br />
<strong>Pilegrim</strong>ene fulgte fotsporene til Bibelens hellige kvinner<br />
og menn ved hjelp av lokale guider. Egeria besøkte<br />
bl.a. en kirke på Nebos berg, hvor hun fikk øye på en liten<br />
forhøyning.<br />
”Jeg spurte de hellige menn hva dette var, og de svarte:<br />
”Her ble den Hellige Moses lagt av englene, for det står<br />
skrevet at ’intet menneske skal kjenne hans grav’, så det<br />
er sikkert at han ble begravet av engler. Graven hvor han<br />
ble lagt, den får man ikke se i dag: men våre forgjengere<br />
som levde her, har vist oss hvor han ble lagt, og på samme<br />
måte viser vi det til dere, og de gamle sa selv at de hadde<br />
hørt det av sine forgjengere.” Så holdt vi bønn og gjorde<br />
alt det vi efter skikken pleide å gjøre på de hellige steder,<br />
og derpå gikk vi ut av kirken.”<br />
Hvem har spist av korset?<br />
Egeria fikk oppleve påskefeiringen i det kristne miljøet i<br />
Jerusalem. Langfredag mintes de Jesu død på korset ved<br />
å ta fram korsrelikvien.<br />
”Den forgylte sølvkiste som inneholder korsets hellige<br />
tre, blir nå stilt frem. Den blir åpnet og vist frem, og<br />
korstreet med innskriften blir lagt på bordet. Biskopen<br />
som fremdeles sitter, legger hendene på ytterpunktene av<br />
det hellige tre, mens diakonene som står omkring, holder<br />
vakt. Det blir holdt vakt fordi hele menigheten og katekumenene<br />
nå skal komme frem én for én, bøye seg foran<br />
bordet, kysse det hellige tre og gå videre. Og fordi det<br />
sies at en – jeg vet ikke når – satte tennene i det hellige<br />
tre og stjal et stykke av det, holder diakonen vakt<br />
forat ingen av dem som kommer, skal våge å gjøre det<br />
samme.”<br />
Fra ”Egerias reise til Det hellige land”, oversatt av<br />
Else Schjøth, Aschehoug 1991.<br />
Illustrasjoner: Johnny Kreutz. KHM