Ventelister-og-ventetid-hva-venter-pasientene-pa-og-hvordan-er-forholdet-mellom-ventelister-og-aktivitet-i-sht-IS-2244
Ventelister-og-ventetid-hva-venter-pasientene-pa-og-hvordan-er-forholdet-mellom-ventelister-og-aktivitet-i-sht-IS-2244
Ventelister-og-ventetid-hva-venter-pasientene-pa-og-hvordan-er-forholdet-mellom-ventelister-og-aktivitet-i-sht-IS-2244
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
INNHOLDINNHOLD .......................................................................................................................... 2INNLEDNING ..................................................................................................................... 4SAMMENDRAG ................................................................................................................. 51 OM RAPPORTENS OPPBYGNING OG DATAGRUNNLAG ................................................ 81.1 Innledning 81.2 Datamat<strong>er</strong>iale 81.3 Om utvikling av ventelistedata 81.4 Begrep<strong>er</strong> brukt i rapporten 92 ANTALL VENTENDE I PERIODEN 2003-2013 ............................................................... 112.1 Utvikling i antall ventende, somatikk 112.2 Utvikling i antall ventende, psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne 142.3 Utvikling i antall ventende, psykisk helsev<strong>er</strong>n barn <strong>og</strong> unge. 152.4 Rusbehandling 162.5 Ventende ett<strong>er</strong> fagområd<strong>er</strong> 172
3 HVA VENTER PASIENTENE PÅ? .................................................................................. 223.1 Litt m<strong>er</strong> om datamat<strong>er</strong>iale <strong>og</strong> metode 223.2 Ventende fordelt ett<strong>er</strong> fagområd<strong>er</strong> 233.3 Aktivitetsdata som grunnlag for å beskrive <strong>hva</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> ventet på 253.4 De fleste <strong>vent<strong>er</strong></strong> på poliklinisk helsehjelp 263.5 Ventende som avvikles uten rapport<strong>er</strong>t <strong>aktivitet</strong> 334 FORHOLDET MELLOM VENTETID, VENTEL<strong>IS</strong>TER OG SYKEHUSENES AKTIVITET ............ 364.1 Forhold som påvirk<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong> 364.2 Datagrunnlag <strong>og</strong> sentrale mål i analysen 384.3 Nasjonal utvikling i ventelistetall, <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> ved sykehusene 394.3.1 Ulike mål på <strong>ventetid</strong>..................................................................................................... 404.3.2 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> på nasjonalt nivå ...................................................... 434.4 Utvikling på helseforetaksnivå; nivå <strong>og</strong> spredning i <strong>ventetid</strong> 494.5 Hvordan samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> ventelistemålene <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>smålene på helseforetaksnivå? 514.5.1 Somatiske sykehus......................................................................................................... 524.5.2 Ortopedisk kirurgi .......................................................................................................... 594.5.3 Psykisk helsev<strong>er</strong>n ........................................................................................................... 624.5.4 Oppsumm<strong>er</strong>ing <strong>og</strong> diskusjon - hvorfor <strong>er</strong> det forskjell<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> resultat<strong>er</strong> på kort <strong>og</strong>på lang sikt? ................................................................................................................................... 64REFERANSER ................................................................................................................... 67VEDLEGG ........................................................................................................................ 683
INNLEDNINGDenne rapporten har som formål å gi informasjon om <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som står på venteliste i den norskespesialisthelsetjenesten. Med basis i data fra Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> beskrives utviklingen iventelistesituasjonen <strong>og</strong> <strong>hva</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> på. I tillegg gjøres en analyse av <strong>forholdet</strong> <strong>mellom</strong>ventelist<strong>er</strong>, <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> i sykehusene. Det stilles spørsmål ved om det <strong>er</strong> en empirisksammenheng <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, lengden på køen <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>en i sykehusene?Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> har i mange år present<strong>er</strong>t tall for utviklingen i ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>. Det nye idenne rapporten <strong>er</strong> at vi prøv<strong>er</strong> å følge <strong>pa</strong>sienten inn i <strong>pa</strong>sientforløpet <strong>og</strong> se <strong>hva</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> faktisk fikkbehandling for. Ventelistedata <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på henvisning<strong>er</strong> til et fagområde, ikke en konkret behandling. Fra2008 ble Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> <strong>pa</strong>siententydig slik at vi kan koble opplysning<strong>er</strong> om ventende <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>med <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s kontakt<strong>er</strong> med sykehuset gjennom behandlingsforløpet. Dette var ikke mulig tidlig<strong>er</strong>e <strong>og</strong>vi har nå bedre mulighet<strong>er</strong> til å se <strong>hva</strong> <strong>pa</strong>sienten faktisk har ventet på. Samtidig som bedre datagrunnlaggir nye mulighet<strong>er</strong>, <strong>er</strong> det fortsatt begrensing<strong>er</strong> i informasjonsgrunnlaget. Å kunne beskrive alle<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> med tanke på om /ell<strong>er</strong> hvilken behandling som ble gitt <strong>er</strong> fortsatt utfordrende. Dette gjeld<strong>er</strong>spesielt <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som ikke har gjennomgått kirurgisk behandling.Analysen av <strong>forholdet</strong> <strong>mellom</strong> ventelist<strong>er</strong>, <strong>aktivitet</strong> ved sykehusene <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> start<strong>er</strong> med en deskriptivframstilling av nasjonal utvikling i disse størrelsene. Vi analys<strong>er</strong><strong>er</strong> d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> både endring<strong>er</strong> på kort sikt(<strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial) <strong>og</strong> på litt lengre sikt (<strong>mellom</strong> år) på helseforetaksnivå ved hjelp av korrelasjonsanalyse <strong>og</strong>en enkel regresjonsanalyse.4
SAMMENDRAGUtviklingen i ventende (kapittel 2)De siste ti årene har antall ventende økt st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e enn befolkningsveksten alene skulle tilsi. Noe av denregistr<strong>er</strong>te veksten skyldes ov<strong>er</strong>gang til nytt rapport<strong>er</strong>ingsformat i årene 2008-2011. Dette påvirk<strong>er</strong> særligtallene på antall ventende i 2009 <strong>og</strong> 2010. Korrig<strong>er</strong>t for en befolkningsvekst på nærm<strong>er</strong>e 12 prosent <strong>og</strong>endring<strong>er</strong> knyttet til rapport<strong>er</strong>ingsformat, vil et grovt estimat på den reelle veksten i antall ventendeinnen somatiske fagområd<strong>er</strong> totalt være rundt 17-18 prosent.Blant de store fagområdene finn<strong>er</strong> vi størst vekst i antall ventende innen ortopedisk kirurgi. På grunn avmanglende ventelisteinformasjon fra private avtalespesialist<strong>er</strong> <strong>og</strong> private sykehus kan vi ikkesammenligne nivået av ventende <strong>mellom</strong> region<strong>er</strong> <strong>og</strong> helseforetak på en pålitelig måte. Det har vært, <strong>og</strong><strong>er</strong> fortsatt, usikk<strong>er</strong>het knyttet til påliteligheten i innrapport<strong>er</strong>ingen av antall ventende.Hva <strong>vent<strong>er</strong></strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> på?(kapittel 3)Vi koblet <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> på venteliste ved inngangen til 2012 med registr<strong>er</strong>t <strong>aktivitet</strong> for de samme <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>to år fram i tid for å se hvilken oppfølging de fikk. I somatisk sektor sto cirka 95 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>og</strong>ventet på utredning ell<strong>er</strong> behandling i poliklinikk, inklusive dagbehandling. Hele 87 prosent fikk <strong>og</strong>så sinendelige behandling uten innleggelse. I ov<strong>er</strong>kant av 70 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> mottok helsehjelp gjennomen ell<strong>er</strong> to polikliniske kontakt<strong>er</strong>.Fysiol<strong>og</strong>isk hj<strong>er</strong>teund<strong>er</strong>søkelse <strong>og</strong> endoskopisk und<strong>er</strong>søkelse av mage-tarmkanal var blant de størsteenkeltgruppene fra ventelisten på poliklinikken. Vid<strong>er</strong>e følg<strong>er</strong> konsultasjon<strong>er</strong> knyttet til sykdomm<strong>er</strong> ibevegelsesap<strong>pa</strong>ratet, sm<strong>er</strong>t<strong>er</strong>elat<strong>er</strong>te tilstand<strong>er</strong> <strong>og</strong> andre sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet.Omtrent en fj<strong>er</strong>dedel av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> som sto på venteliste fikk kirurgisk behandling. Om lag 16 prosent fikken dagkirurgisk behandling. Øyeop<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong>, inngrep for åreknut<strong>er</strong> <strong>og</strong> op<strong>er</strong>asjon på kne, legg, ankel <strong>og</strong> fotutgjør de største gruppene. Om lag åtte prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> på venteliste fikk utført kirurgiskbehandling ved innleggelse i sykehus 1 . Innsetting av protese i kne ell<strong>er</strong> ankel, samt innsetting avhofteleddsprotes<strong>er</strong> utgjør de største gruppene.Fire prosent av de ventende legges inn uten at det <strong>er</strong> foretatt noen kirurgisk behandling. Pasient<strong>er</strong> medobstruktivt søvnapnesyndrom <strong>og</strong> rehabilit<strong>er</strong>ings<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> utgjør store grupp<strong>er</strong> h<strong>er</strong>.1 For disse <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> var kirurgisk behandling ved innleggelse den mest ressurskrevende behandlingen diss <strong>pa</strong>sse ble gitt. De har <strong>og</strong>såkunnet hatt andre <strong>og</strong> mindre ressurskrevende behandling<strong>er</strong>/kontakt<strong>er</strong>.5
For <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som kun utredes (ikke behandles) ell<strong>er</strong> gis medikamentell behandling, <strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>en til starthelsehjelp slik det registr<strong>er</strong>es i ventelistedataene den totale <strong>ventetid</strong>en. I enkelte tilfell<strong>er</strong> kan selveutredningen ta tid <strong>og</strong> man må vente på prøvesvar <strong>og</strong> liknende, men denne tiden <strong>er</strong> for de flestebegrenset. For <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som henvises til utredning <strong>og</strong> den vis<strong>er</strong> indikasjon for å gjøre et kirurgisk inngrep,vil det imidl<strong>er</strong>tid tilkomme en ny <strong>ventetid</strong> for selve behandlingen (ca 25 % av venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong>).Denne ekstra <strong>ventetid</strong>en har ikke vært inklud<strong>er</strong>t i ventelistedata. Innføring av <strong>pa</strong>siententydige datamuliggjør imidl<strong>er</strong>tid kobling av henvisningsinformasjon med <strong>aktivitet</strong>sdata, <strong>og</strong> kombin<strong>er</strong>t med registr<strong>er</strong>ingav henvisningsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong>, har man ett<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t har fått bedre datagrunnlag <strong>og</strong> metod<strong>er</strong> for identifis<strong>er</strong>ing av<strong>pa</strong>sientforløp. Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> har nå startet publis<strong>er</strong>ing av forløpstid fra mottak av henvisning framtil behandling for en rekke kirurgiske prosedyr<strong>er</strong> 2 . Ett<strong>er</strong> gjeldende registr<strong>er</strong>ingsregl<strong>er</strong> skal det oppretteskun én henvisningsp<strong>er</strong>iode for hv<strong>er</strong>t behandlingsforløp, slik at <strong>pa</strong>sienten telles som ventende kun én gangfor samme syketilfelle. Und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> har vist at det i noen tilfell<strong>er</strong>, opprettes fl<strong>er</strong>e henvisning<strong>er</strong> for detsamme forløpet 3 . Pasienten vil da telles på venteliste m<strong>er</strong> enn én gang.En del <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> på venteliste avvikles ikke ordinært fra ventelisten. En del av disse mottar helsehjelp ipåfølgende p<strong>er</strong>iode ved samme sykehus som de opprinnelig ventet, ell<strong>er</strong> ved et annet behandlingssted.Noen av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> på venteliste komm<strong>er</strong> <strong>og</strong>så inn til øyeblikkelig hjelp.For noen av de ventende finn<strong>er</strong> vi ingen <strong>aktivitet</strong> i påfølgende p<strong>er</strong>iode – for disse <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> vis<strong>er</strong> dataingen kontakt<strong>er</strong> med spesialisthelsetjenesten.Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>sutviklingen på sykehusene(kapittel 4)Gen<strong>er</strong>elt om utviklingen i <strong>ventetid</strong>Median <strong>ventetid</strong> angir antall dag<strong>er</strong> det går før 50 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>er</strong> tatt av ventelisten for å starteutredning ell<strong>er</strong> behandling. I p<strong>er</strong>ioden fra 2003 til 2013 har median <strong>ventetid</strong> økt noe i både somatisksektor <strong>og</strong> i psykisk helsev<strong>er</strong>n. Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> har både økt <strong>og</strong> falt i somatiske sykehus, meninnen psykisk helsev<strong>er</strong>n har gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> gått betydelig ned fordi det <strong>er</strong> færre som <strong>vent<strong>er</strong></strong>lenge.Av de store fagområdene synes ortopedisk kirurgi, øyesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> å ha den mestnegative utviklingen med hensyn til <strong>ventetid</strong> ett<strong>er</strong> 2006, men <strong>er</strong> litt avhengig av <strong>ventetid</strong>smål. Ventetidengjeld<strong>er</strong> i stor grad <strong>ventetid</strong> til poliklinisk konsultasjon. Siden private avtalespesialist<strong>er</strong> <strong>og</strong> private sykehusikke inngår i ventelistedata gjeld<strong>er</strong> den skiss<strong>er</strong>te utviklingen helseforetakene.Somatisk sektor - kortsiktige endring<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> (endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial)Analysen av somatisk sektor samlet vis<strong>er</strong> at <strong>aktivitet</strong>sendring 4 har betydning for <strong>ventetid</strong>en i påfølgendet<strong>er</strong>tial. Aktiviteten ved helseforetakene <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> har tydelige sesongvariasjon<strong>er</strong> med lav<strong>er</strong>e <strong>aktivitet</strong> isomm<strong>er</strong>halvåret <strong>og</strong> størst <strong>aktivitet</strong> på høsten <strong>og</strong> vint<strong>er</strong>en. Pasient<strong>er</strong> behandlet om høsten har d<strong>er</strong>for ofte2 Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> har begynt å publis<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong> helt fram til kirurgisk behandling en rekke prosedyr<strong>er</strong>, <strong>og</strong> ikke bare fram til starthelsehjelp. Dette forutsett<strong>er</strong> en kobling <strong>mellom</strong> ventelistedata <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>sdata se resultat<strong>er</strong> h<strong>er</strong>:http://www.helsedirektoratet.no/Om/nyhet<strong>er</strong>/Sid<strong>er</strong>/Tid-til-tjenestestart-for-98-sykdomsgrupp<strong>er</strong>.aspx3Se rapport <strong>IS</strong>-2174, Kvalitet i ventelistedata, Helsedirektoratet 20144 Det brukes 3 <strong>aktivitet</strong>smål; antall ordinært avviklet fra venteliste, polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv kirurgi6
man tar vekk langtidsventende. I rapport ”Ventetid<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sientrettighet<strong>er</strong> 2010” (<strong>IS</strong>-1895) <strong>er</strong> det gjortanalys<strong>er</strong> som vis<strong>er</strong> effekten på <strong>ventetid</strong> når langtidsventende <strong>er</strong> fj<strong>er</strong>net. Når <strong>ventetid</strong> for ordinærtavviklede brukes hell<strong>er</strong> enn <strong>ventetid</strong> for ventende skal resultatene ikke være influ<strong>er</strong>t av ikke-reelleventende hvis de <strong>er</strong> riktig registr<strong>er</strong>t, som ikke-ordinært avviklede fra ventelisten.Forhold ved Oslo univ<strong>er</strong>sitetssykehus som påvirk<strong>er</strong> ventelistetalleneI 2010 (3. t<strong>er</strong>tial) ble tre ulike <strong>pa</strong>sientadministrative system<strong>er</strong> i Oslo univ<strong>er</strong>sitetssykehus slått sammen tilett, ved at PIMS på Rikshospitalet <strong>og</strong> IMX på Radiumhospitalet ble konv<strong>er</strong>t<strong>er</strong>t til PasDoc som Ullevål harbrukt. I den forbindelse ble en noe mangelfull ventelistestruktur i PIMS håndt<strong>er</strong>t i en fullstendig modellfor nasjonal rapport<strong>er</strong>ing med henvisningsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> i PasDoc. Det ble ell<strong>er</strong>s ryddet opp i manglend<strong>er</strong>egistr<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> for rettighets<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> høsten 2010.1.4 Begrep<strong>er</strong> brukt i rapportenVENTEL<strong>IS</strong>TETALLAntall nyhenviste: Vis<strong>er</strong> antall henvisning<strong>er</strong> som <strong>er</strong> vurd<strong>er</strong>t i løpet av den enkelte p<strong>er</strong>ioden. Definisjonenav nyhenviste tar utgangspunkt i alle henvisning<strong>er</strong> som <strong>er</strong> vurd<strong>er</strong>t i løpet av en p<strong>er</strong>iode, uavhengig av nårhenvisningen ble mottatt. Øyeblikkelig hjelp <strong>og</strong> kontroll<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke inklud<strong>er</strong>t.Antall ordinært avviklede: Vis<strong>er</strong> antallet henvisning<strong>er</strong> hvor <strong>pa</strong>sienten har fått påbegynt helsehjelp i løpetav en p<strong>er</strong>iode. Henvisning<strong>er</strong> med medisinske <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sientbestemte utsettels<strong>er</strong>, <strong>og</strong> øyeblikkelig hjelp <strong>og</strong>kontroll<strong>er</strong>, <strong>er</strong> ikke inklud<strong>er</strong>t.Antall ventende: Vis<strong>er</strong> antallet henvisning<strong>er</strong> hvor <strong>pa</strong>sienten ikke har påbegynt helsehjelpen ved utgangenav p<strong>er</strong>ioden. Pasienten <strong>vent<strong>er</strong></strong> enten på planlagt utredning ell<strong>er</strong> behandling.Antall ventende telles 30.04 (1. t<strong>er</strong>tial), 31.08 (2. t<strong>er</strong>tial) <strong>og</strong> 31.12 (3. t<strong>er</strong>tial ell<strong>er</strong> året).Henvisning<strong>er</strong> med medisinske <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sientbestemte utsettels<strong>er</strong>, <strong>og</strong> øyeblikkelig hjelp <strong>og</strong> kontroll<strong>er</strong>, <strong>er</strong> ikkeinklud<strong>er</strong>t.Antall ventende <strong>er</strong> et «øyeblikks-mål» som fortell<strong>er</strong> hvor mange henvisning<strong>er</strong> som <strong>er</strong> registr<strong>er</strong>t for elektivutredning ell<strong>er</strong> behandling på et gitt tidspunkt. Et høyt antall ventende <strong>er</strong> ikke nødvendigvis problematiski seg selv, men må sees i sammenheng med <strong>ventetid</strong> for helsehjelp.Det <strong>er</strong> <strong>og</strong>så viktig å være klar ov<strong>er</strong> at ventelistestatistikken omfatt<strong>er</strong> ventende til både utredning <strong>og</strong>behandling. Det <strong>er</strong> stor variasjon i alvorlighetsgraden med hensyn til <strong>hva</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> på.Henvisningsp<strong>er</strong>iode: Tidsp<strong>er</strong>iode fra mottak av henvisning for ett <strong>og</strong> samme helseproblem til utredning,behandling, rehabilit<strong>er</strong>ing <strong>og</strong> oppfølging <strong>er</strong> gjennomført, <strong>og</strong> ingen nye kontakt<strong>er</strong> <strong>er</strong> avtalt. Vedhenvisningsp<strong>er</strong>iodens slutt skal det skrives en oppsumm<strong>er</strong>ing (’epikrise’) til (første) henvisende instans.Syketilfelle: Oppfølging i sykehuset for samme henvisning/tilstand. Oppfølgingen skal kunne knyttes til enregistr<strong>er</strong>t henvisningsp<strong>er</strong>iode.Start helsehjelp: Det tidspunkt hvor <strong>pa</strong>sienten tas av ventelisten for å starte utredning ell<strong>er</strong> behandling,ofte ved første kontakt.9
VENTETIDSMÅL:Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>: Aritmetisk gjennomsnitt. Sum ventedag<strong>er</strong>/antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>.Median <strong>ventetid</strong>: Angir antall dag<strong>er</strong> hvor 50 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> har fått oppstart helsehjelp (50-prosentp<strong>er</strong>centil). 50 prosent har ventet kort<strong>er</strong>e <strong>og</strong> 50 prosent leng<strong>er</strong>.90-prosentp<strong>er</strong>centil: Angir antall dag<strong>er</strong> før 90 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> har fått oppstart helsehjelp.10prosent har ventet lengre <strong>og</strong> 90 prosent kort<strong>er</strong>e.ANDRE BEGREP:Omsorgsnivå: om henvisningen ell<strong>er</strong> oppfølgingen skj<strong>er</strong> ved innleggelse, dagbehandling ell<strong>er</strong> ved enpoliklinikk.Kontakt: I denne rapporten bruk<strong>er</strong> vi begrepet som en angivelse av at <strong>pa</strong>sienten har vært i kontakt medsykehuset, enten i form av en poliklinisk kontakt ell<strong>er</strong> en innleggelse (innleggelse for dagbehandling ell<strong>er</strong>innleggelse for døgnopphold).Døgnopphold: Pasienten som har vært innlagt ved en sengeavdeling10
2 ANTALL VENTENDE I PERIODEN2003-2013Formålet med dette kapitlet <strong>er</strong> å få m<strong>er</strong> informasjon om utvikling i antall ventende til utredning ell<strong>er</strong>behandling i spesialisthelsetjeneste. Vi s<strong>er</strong> på utviklingen i antall ventende i p<strong>er</strong>ioden 2003-2013,nasjonalt, p<strong>er</strong> regionalt helseforetak (RHF) <strong>og</strong> p<strong>er</strong> sektor (somatikk, psykisk helsev<strong>er</strong>n voksne (phv-v),psykisk helsev<strong>er</strong>n barn <strong>og</strong> unge (phv-bu) <strong>og</strong> rusbehandling (TSB). Det <strong>er</strong> laget ov<strong>er</strong>sikt<strong>er</strong> som vis<strong>er</strong>utvikling i antall ventende innenfor det enkelte fagområde. Vid<strong>er</strong>e beskrives utviklingen for somatiskefagområd<strong>er</strong> for den enkelte region <strong>og</strong> for helseforetak.Om ventende-måletAntall ventende gir et øyeblikksbilde <strong>og</strong> vis<strong>er</strong> hvor mange henviste <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som <strong>er</strong> satt på venteliste <strong>og</strong>som ikke har fått påbegynt helsehjelp ved et gitt tidspunkt. Typisk telles antall ventende ved utgangen aven måned, et t<strong>er</strong>tial ell<strong>er</strong> et år. Pasienten <strong>vent<strong>er</strong></strong> da på planlagt utredning ell<strong>er</strong> behandling. Det <strong>er</strong> antallregistr<strong>er</strong>te henvisning<strong>er</strong> som telles i den ordinære ventelistestatistikken, <strong>og</strong> ikke antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>. Detbetyr at samme <strong>pa</strong>sient kan telles som ventende m<strong>er</strong> enn én gang.Det <strong>er</strong> <strong>og</strong>så viktig å und<strong>er</strong>streke at ov<strong>er</strong>sikt<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på slike øyeblikkstall avvik<strong>er</strong> fra ov<strong>er</strong>sikt<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t påtall for totalt antall som har stått på venteliste ell<strong>er</strong> som har fått igangsatt utredning/behandling gjennomen hel p<strong>er</strong>iode (for eksempel et år). Dette kan virke innlysende, men <strong>er</strong> viktig å minne om når vi foreksempel s<strong>er</strong> på andel <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> i ulike <strong>pa</strong>sientgrupp<strong>er</strong>.Antall ventende kan si noe om ett<strong>er</strong>spørselen ett<strong>er</strong> helsehjelp, men si<strong>er</strong> nødvendigvis ikke noe om atventelistesituasjonen <strong>er</strong> problematisk i forhold til <strong>ventetid</strong>. St<strong>er</strong>k vekst ov<strong>er</strong> kort tid vil imidl<strong>er</strong>tid ofte giøkning i <strong>ventetid</strong> hvis ikke ka<strong>pa</strong>siteten ved sykehusene har økt tilsvarende. For å kunne si noe om dette,må vi kjenne <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sientstrømmen gjennom behandlingsenhetene. Dette s<strong>er</strong> vi m<strong>er</strong> på i kapittel4.Det <strong>er</strong> en del utfordring<strong>er</strong> ved kvaliteten i ventelistestatistikken gen<strong>er</strong>elt slik det <strong>er</strong> beskrevet i kapittel 1,<strong>og</strong> ventende-målet spesielt som <strong>er</strong> viktig å kjenne til. Ikke alle ventende tas av ventelisten på vanlig måteved at det igangsettes utredning ell<strong>er</strong> behandling (ordinært avviklet) ved det helseforetaket <strong>pa</strong>sienten <strong>er</strong>henvist til. En del av de som henvises blir «ikke-ordinært avviklet». Årsaken kan være at helsehjelp bliruaktuelt ell<strong>er</strong> at de blir henvist vid<strong>er</strong>e til annet behandlingssted. Avvikling av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> fra venteliste vedrydding i ikke-ajourførte ventelist<strong>er</strong> skj<strong>er</strong> <strong>og</strong>så. Da <strong>er</strong> det viktig at dette gjøres på riktig måte slik atventelistetallene blir riktige.2.1 Utvikling i antall ventende, somatikkFigur 2.1 und<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> en økning i antall ventende fram til 2010, <strong>og</strong> d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> en nedgang. Vi s<strong>er</strong> den sammetendensen for alle region<strong>er</strong>, selv om den <strong>er</strong> st<strong>er</strong>kest for Helse Sør-Øst. Veksten i p<strong>er</strong>ioden 2009-2011influ<strong>er</strong>es klart av ov<strong>er</strong>gangen fra rapport<strong>er</strong>ing fra VENTSYS til NPR melding (se m<strong>er</strong> om dette i avsnitt 1.3).Endringen ga en gen<strong>er</strong>ell vekst i ventelistetallene, men det var <strong>og</strong>så variasjon<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> ulike<strong>pa</strong>sientadministrative system.11
2800002600002400002200002000001800001600001400001200001000008000060000400002000002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.1 Antall ventende i somatisk sektor p<strong>er</strong> regionalt helseforetak 2003 - 2013.Figur 2.1 vis<strong>er</strong> tydelig at Helse Sør-Øst <strong>er</strong> det største befolkningsmessige området <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i denn<strong>er</strong>egionen vil vises langt bedre enn endringene i de andre regionene. For å få fram de relative endringene ihv<strong>er</strong> region vis<strong>er</strong> figur 2.2 endringene hv<strong>er</strong>t år sett relativt til startåret 2003. Det <strong>er</strong> da viktig å ha i minneat ov<strong>er</strong>sikten ov<strong>er</strong> den relative utviklingen i hv<strong>er</strong> region ikke si<strong>er</strong> noe om det faktiske nivået <strong>mellom</strong>regionene.Figur 2.2 vis<strong>er</strong> m<strong>er</strong> tydelig en klar vekst i ventende i alle region<strong>er</strong> fram til 2010. For Helse Sør-Øst <strong>og</strong> HelseNord var det en økning i tallene fra 2009 til 2011 som vi ikke s<strong>er</strong> for de to andre regionene. Dette kandelvis tilskrives ov<strong>er</strong>gang fra innrapport<strong>er</strong>ing på VENTSYS-format til NPR-melding. Midt-Norge <strong>og</strong> Vest bledet registr<strong>er</strong>t en nedgang i ventende fra 2010 til 2011. For hele landet totalt var antall ventende relativtstabilt fra 2010-2013.I prosent endring har den nasjonale veksten i ventende vært cirka 40 prosent i p<strong>er</strong>ioden, men vi kan antaat den reelle endring<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> cirka 10 prosent lav<strong>er</strong>e, altså rundt 30 prosent på grunn av innføring av nyttrapport<strong>er</strong>ingsformat.1,51,2510,750,52003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.2 Prosent endring i antall ventende i somatisk sektor 2003 – 2013 ett<strong>er</strong> helseforetak ( 2003=1).12
I p<strong>er</strong>ioden vi s<strong>er</strong> på, har det <strong>og</strong>så vært befolkningsvekst, <strong>og</strong> vi ønsk<strong>er</strong> å se om økningen i antall ventendekun gjenspeil<strong>er</strong> befolkningsveksten ell<strong>er</strong> om den ov<strong>er</strong>stig<strong>er</strong> denne. I figur 2.3 und<strong>er</strong> <strong>er</strong> antall ventende p<strong>er</strong>1000 innbygg<strong>er</strong>e b<strong>er</strong>egnet <strong>og</strong> det framkomm<strong>er</strong> at veksten i antall ventede <strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e ennbefolkningsøkningen.8070605040302003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse Nord-Norge Hele landetFigur 2.3 Antall ventende i somatisk sektor p<strong>er</strong> 1000 innbygg<strong>er</strong>e ett<strong>er</strong> region 2003 - 2013.1,51,41,31,21,110,90,82003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse Nord-NorgeHele landetFigur 2.4 Prosent endring i antall ventende i somatisk sektor 2003-2013 p<strong>er</strong> 1000 innbygg<strong>er</strong>e ett<strong>er</strong> region(2003=1).Av figur 2.3 <strong>og</strong> 2.4 s<strong>er</strong> vi vid<strong>er</strong>e at Helse Nord har flest ventende målt p<strong>er</strong> innbygg<strong>er</strong>, <strong>og</strong> <strong>er</strong> <strong>og</strong>så denregionen som har hatt st<strong>er</strong>kest økning i antall ventende p<strong>er</strong> 1000 innbygg<strong>er</strong>e, med Helse Sør-Øst somnumm<strong>er</strong> to. Vi s<strong>er</strong> en økning i p<strong>er</strong>ioden 2009-2010 som vi (som nevnt tidlig<strong>er</strong>e i dette avsnittet) delvistilskriv<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>gang til nytt rapport<strong>er</strong>ingsformat. I ett<strong>er</strong>kant <strong>er</strong> det en mod<strong>er</strong>at reduksjon. Nivåforskjellene iantall ventende influ<strong>er</strong>es av forskjell<strong>er</strong> i bruk av private spesialist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehus som <strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e i Helse Sør-Øst <strong>og</strong> i Vest enn i Midt-Norge <strong>og</strong> Nord (Helsedirektorat<strong>er</strong>, 2014 (1)). Hvor mye dette betyr for ventende<strong>er</strong> usikk<strong>er</strong>t, da arbeidsfordelingen <strong>mellom</strong> sykehusene <strong>og</strong> private med hensyn til utredning, behandling <strong>og</strong>kontroll <strong>og</strong>så kan vari<strong>er</strong>e <strong>og</strong> <strong>er</strong> ikke en del av denne rapporten.13
Som vi skal se i kapittel 4 har ikke <strong>ventetid</strong>en økt i samme grad som veksten i ventende. Gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong> går ned på grunn av færre registr<strong>er</strong>te langtids<strong>vent<strong>er</strong></strong>e, mens median <strong>ventetid</strong> øk<strong>er</strong> noe.2.2 Utvikling i antall ventende, psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksneFigur 2.5 vis<strong>er</strong> at antall ventende <strong>og</strong>så innen psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne øk<strong>er</strong> fram til 2010. D<strong>er</strong>ett<strong>er</strong>registr<strong>er</strong>es en nedgang <strong>og</strong> utflating. Denne utviklingen <strong>er</strong> tydeligst i Helse Sør-Øst når vi s<strong>er</strong> på faktisketall. S<strong>er</strong> vi på den relative utviklingen i regionene var veksten imidl<strong>er</strong>tid størst i Helse Nord, <strong>og</strong> delvis iHelse Vest selv om det har vært svingning<strong>er</strong> i tallene. Ett<strong>er</strong> 2010 har utviklingen vært veldig lik iregionene.Nedgangen vi s<strong>er</strong> for Helse Midt-Norge for 2005 <strong>er</strong> ikke reell. Den skyldes manglende rapport<strong>er</strong>ing av datafra St. Olavs hospital som det ikke <strong>er</strong> korrig<strong>er</strong>t for. I 2007 ble rusbehandling eget fagområde, <strong>og</strong>behandlingsenhet<strong>er</strong> innen phv-v som behandlet rus<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> begynte nå å registr<strong>er</strong>e sine <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> medfagområde rusbehandling. Dette betyr at veksten vi s<strong>er</strong> for 2007 – 2009 kunne vært større om enhetenehadde fortsatt å registr<strong>er</strong>e fagområde psykisk helsev<strong>er</strong>n voksne.1200010000800060004000200002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.5 Antall ventende i psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne 2003 – 2013 ett<strong>er</strong> region.2,52,2521,751,51,2510,750,50,2502003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.6 Prosent endring i antall ventende i psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne 2003 – 2013 ett<strong>er</strong> region(2003=1).14
3,503,002,502,001,501,000,500,002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordNorge totaltFigur 2.7 Antall ventende i psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne p<strong>er</strong> 1000 innbygg<strong>er</strong>e ett<strong>er</strong> region 2003 - 2013.Målt p<strong>er</strong> 1000 innbygg<strong>er</strong>e økte <strong>og</strong>så antall ventende fram til 2010 for d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> å gå ned <strong>og</strong> flate ut de sisteårene (figur 2.7). Det har vært flest ventende p<strong>er</strong> innbygg<strong>er</strong> i Nord-Norge i nesten hele p<strong>er</strong>ioden, menforskjellen <strong>mellom</strong> regionene har blitt mindre. Helse Vest <strong>og</strong> Sør-Øst har hatt en ganske lik utvikling <strong>og</strong> harligget på nesten samme nivå.Tidlig<strong>er</strong>e publis<strong>er</strong>te tall vis<strong>er</strong> at <strong>ventetid</strong>en innen psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne var stabil i p<strong>er</strong>ioden 2009 til2013. Median <strong>ventetid</strong> har imidl<strong>er</strong>tid økt noe. Til sammen vis<strong>er</strong> det at det <strong>er</strong> færre langtids<strong>vent<strong>er</strong></strong>e, menat bildet ell<strong>er</strong>s <strong>er</strong> ganske stabilt.2.3 Utvikling i antall ventende, psykisk helsev<strong>er</strong>n barn <strong>og</strong> unge.Faktisk utvikling i antall ventende innen psykisk helsev<strong>er</strong>n for barn <strong>og</strong> unge <strong>er</strong> framstilt i figur 2.8 for hv<strong>er</strong>region <strong>og</strong> nasjonalt. Vid<strong>er</strong>e framstilles den relative utviklingen med basis i 2003 i hv<strong>er</strong> region i figur 2.9. Pånasjonalt nivå ble det registr<strong>er</strong>t en vekst fram mot 2006, d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> <strong>er</strong> gradvis reduksjon. Tidlig<strong>er</strong>epublis<strong>er</strong>te <strong>ventetid</strong>stall for p<strong>er</strong>ioden 2009-2013 vis<strong>er</strong> at både median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> for barn<strong>og</strong> unge <strong>er</strong> klart redus<strong>er</strong>t de siste årene.Størst relative endring<strong>er</strong> i antall ventende siden 2003 finn<strong>er</strong> vi i Helse Nord, med en st<strong>er</strong>k vekst fram mot2006, d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> litt opp <strong>og</strong> ned, for så å redus<strong>er</strong>es kraftig de siste årene. Vi s<strong>er</strong> et noenlunde lignendemønst<strong>er</strong> i utviklingen i de andre regionene, med vekst <strong>og</strong> d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> reduksjon, men svingningene har ikkevært så omfattende som i Nord. Noe av forklaringen <strong>er</strong> sannsynligvis skifte av i <strong>pa</strong>sientadministrativtsystem i 2012.Opptrappingsplanen for psykisk helse gikk fram til 2008 <strong>og</strong> utviklingen kan muligens ha en sammenhengmed større tilgjengelighet til spesialisthelsetjenesten i denne p<strong>er</strong>ioden. I 2008 ble det <strong>og</strong>så innført enegen barne- <strong>og</strong> ungdomsgaranti som si<strong>er</strong> at barn <strong>og</strong> unge und<strong>er</strong> 23 år med psykiske ell<strong>er</strong> rusrelat<strong>er</strong>telidels<strong>er</strong> ikke skal vente m<strong>er</strong> enn 65 virkedag<strong>er</strong> på behandling. Tidlig<strong>er</strong>e publikasjon<strong>er</strong> fra Norsk15
<strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> at <strong>ventetid</strong>en i p<strong>er</strong>ioden 2009-2013 <strong>er</strong> klart redus<strong>er</strong>t for barn <strong>og</strong> unge, både målt imedian <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.5000400030002000100002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.8 Antall ventende i psykisk helsev<strong>er</strong>n for barn <strong>og</strong> unge2003 – 2013 ett<strong>er</strong> region.2,52,2521,751,51,2510,750,50,252003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.9 Prosent endring i antall ventende i psykisk helsev<strong>er</strong>n for barn <strong>og</strong> unge 2003 – 2013 ett<strong>er</strong> region(2003=1).2.4 RusbehandlingTv<strong>er</strong>rfaglig spesialis<strong>er</strong>t rusbehandling (TSB) ble en del av ventelistestatistikken i 2007. Da startetrapport<strong>er</strong>ingen fra denne sektoren, både fra private enhet<strong>er</strong>, <strong>og</strong> som en ov<strong>er</strong>gang til å registr<strong>er</strong>efagområde rusbehandling for enhet<strong>er</strong> som driv<strong>er</strong> rusbehandling innen HF-strukturen. Disse enheten<strong>er</strong>egistr<strong>er</strong>te tidlig<strong>er</strong>e sine <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> på fagområde psykisk helsev<strong>er</strong>n for voksne.Figur 2.10 gir en ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> utviklingen i antall ventende til rusbehandling fra 2007 – 2013. Omfanget avventende til russektoren var økende i alle region<strong>er</strong> fram til 2009, d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> redus<strong>er</strong>es antallet.16
5000400030002000100002007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Sør-Øst Helse Vest Helse Midt-NorgeHelse NordHele landetFigur 2.10 Antall ventende innen tv<strong>er</strong>rfaglig spesialis<strong>er</strong>t rusbehandling 2003 – 2013 ett<strong>er</strong> region.Den b<strong>er</strong>egnede <strong>ventetid</strong>en til oppstart helsehjelp innen TSB har i p<strong>er</strong>ioden fra 2009 gått klart ned, bådemålt som median <strong>og</strong> gjennomsnitt (Helsedirektoratet, 2014 ).2.5 Ventende ett<strong>er</strong> fagområd<strong>er</strong>Når en henvisning vurd<strong>er</strong>es <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sienten settes på venteliste i spesialisthelsetjenesten, registr<strong>er</strong>es dethvilket fagområde vedkommende <strong>vent<strong>er</strong></strong> innenfor. Und<strong>er</strong> gir vi en ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong> volum av ventendeinnenfor ulike fagområd<strong>er</strong> 31/12-2013 (Figur 2.11) <strong>og</strong> utvikling i antall ventende for de størstefagområdene (Figur 2.12).Ortopedisk kirurgi <strong>er</strong> den desid<strong>er</strong>t største gruppen med nesten 44 000 ventende. Den nest størstegruppen <strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som <strong>vent<strong>er</strong></strong> på utredning ell<strong>er</strong> behandling for tilstand<strong>er</strong> i øre-nese hals, d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong>følg<strong>er</strong> kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> øyesykdomm<strong>er</strong>. Vi minn<strong>er</strong> om at ventelistestatistikken foreløpig ikkeomfatt<strong>er</strong> private avtalespesialist<strong>er</strong> som står for en stor andel av den polikliniske utredningen <strong>og</strong> enkl<strong>er</strong>ebehandling innen fl<strong>er</strong>e av disse fagområdene. I tillegg komm<strong>er</strong> <strong>og</strong>så de private sykehusene som gjennomavtale med regionale helseforetak blant annet utfør<strong>er</strong> dagkirurgisk behandling. I forhold til <strong>aktivitet</strong>en vedhelseforetakene <strong>er</strong> denne <strong>aktivitet</strong>en liten, men <strong>er</strong> på visse fagområd<strong>er</strong> betydelig. B<strong>er</strong>egning<strong>er</strong> gjort avNorsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> at en fj<strong>er</strong>dedel av den polikliniske <strong>aktivitet</strong>en skj<strong>er</strong> hos avtalespesialist<strong>er</strong>(Helsedirektoratet, 2013). Denne andelen <strong>er</strong> større om vi kun s<strong>er</strong> på elektiv <strong>aktivitet</strong>.Ortopedisk kirurgi, øre-nese-halssykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv fødselshjelp varfagområdene som hadde størst andel av ventende i 2013, men fordelingen <strong>mellom</strong> fagområd<strong>er</strong> har <strong>og</strong>såvært relativt stabil ov<strong>er</strong> tid. Av de store fagområdene <strong>er</strong> det i den største gruppen, ortopedisk kirurgi, dethar vært størst vekst i tiårsp<strong>er</strong>ioden. Antall ventende innen fagområdet «hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong>» har <strong>og</strong>så enganske betydelig vekst ett<strong>er</strong> 2009. Som tidlig<strong>er</strong>e nevnt ga ov<strong>er</strong>gangen til NPR-melding en gen<strong>er</strong>ell vekst iventelistetallene, <strong>og</strong> spesielt i 2009-2010. For fagområd<strong>er</strong> med en mod<strong>er</strong>at vekst i p<strong>er</strong>ioden kanendringen først <strong>og</strong> fremst være knyttet til denne ov<strong>er</strong>gangen, uten at vi kan fastslå dette nøyaktig.Tar man <strong>og</strong>så de mindre fagområdene i betraktning finn<strong>er</strong> vi at fagområdene som har hatt st<strong>er</strong>kestprosentvis vekst i antall ventende <strong>er</strong> medisinsk genetikk, g<strong>er</strong>iatri, infeksjonssykdomm<strong>er</strong>, endokrinol<strong>og</strong>i <strong>og</strong>karkirurgi. Størst reduksjon i antall ventende finn<strong>er</strong> vi innen kjevekirurgi <strong>og</strong> munnhulesykdom,17
arnekirurgi <strong>og</strong> gen<strong>er</strong>ell indremedisin. Både ortopedisk kirurgi, øre-nese-hals <strong>og</strong> øyesykdomm<strong>er</strong> <strong>er</strong>fagområd<strong>er</strong> med relativt lang gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.Ortopedisk kirurgiØre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong>Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv fødselshjelpØyesykdomm<strong>er</strong>Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong>Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong>Nevrol<strong>og</strong>iUrol<strong>og</strong>iGastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk kirurgiGen<strong>er</strong>ell kirurgiRevmatiske sykdomm<strong>er</strong>Barnesykdomm<strong>er</strong>Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong>PlastikkkirurgiKarkirurgiLungesykdomm<strong>er</strong>Fysikalsk medisin <strong>og</strong> (re)habilit<strong>er</strong>ingEndokrinol<strong>og</strong>iKjevekirurgi <strong>og</strong> munnhulesykdomKlinisk nevrofysiol<strong>og</strong>iNevrokirurgiMedisinsk genetikkGen<strong>er</strong>ell indremedisinAnestesiol<strong>og</strong>iG<strong>er</strong>iatriNyresykdomm<strong>er</strong>Radiol<strong>og</strong>iInfeksjonssykdomm<strong>er</strong>Mamma- <strong>og</strong> <strong>pa</strong>ra-/tyreoideakirurgiBlodsykdomm<strong>er</strong>BarnekirurgiOnkol<strong>og</strong>iHabilit<strong>er</strong>ing voksneHabilit<strong>er</strong>ing barn <strong>og</strong> ungeYrkes- <strong>og</strong> arbeidsmedisinThoraxkirurgiTransplantasjon, utredning <strong>og</strong> kirurgi20167161551541114679116731162710778993879277913775475246835556754945476362136021982167914561359115411111095101696378559858245941940127616Figur 2.11: Antall ventende ett<strong>er</strong> fagområde p<strong>er</strong> 31.desemb<strong>er</strong> 2013.26438436470 10000 20000 30000 40000 50000500004500040000350003000025000200001500010000500002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgiØre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong>Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong>elektiv fødselshjelpØyesykdomm<strong>er</strong>Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong>Figur 2.12: Antall ventende for de største fagområdene 2003 – 2013.18
I tabellene v2.1-v2.4 i vedlegg vis<strong>er</strong> vi utviklingen for de fem største fagområdene p<strong>er</strong> regionalehelseforetak. Ikke uventet <strong>er</strong> det liten forskjell <strong>mellom</strong> RHF-ene i hvilke fagområd<strong>er</strong> som domin<strong>er</strong><strong>er</strong>ventelistene. Ortopedisk kirurgi, kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> øre-nese-halssykdomm<strong>er</strong> <strong>er</strong> blant de fem størstehos alle. Øye- <strong>og</strong> hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> har relativt sett mange ventende i Midt-Norge <strong>og</strong> Nord. I Sør-Øst <strong>er</strong>ventende innen fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> en relativt sett stor gruppe, mens i Vest komm<strong>er</strong> hud- <strong>og</strong>ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong> opp blant de fem største. Forskjell<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> regionene kan være forårsaket av ulikbruk av private avtalespesialist<strong>er</strong> som ikke <strong>er</strong> inklud<strong>er</strong>t i ventelistedataene. For avtalespesialistene <strong>er</strong>fagområdene hud, ØNH, øye, fødselshjelp <strong>og</strong> kvinnesykdomm<strong>er</strong> de største fagområdene.Ortopedisk kirurgiOrtopedisk kirurgi <strong>er</strong> fagområdet med flest ventende, både nasjonalt <strong>og</strong> regionalt. De neste ov<strong>er</strong>siktene(figur 2.13-2.16) vis<strong>er</strong> utviklingen i antall ventende p<strong>er</strong> helseforetak innen den enkelte hels<strong>er</strong>egion. Det <strong>er</strong>ikke korrig<strong>er</strong>t for manglede rapport<strong>er</strong>ing på fagområdenivå. I figurene nedenfor <strong>er</strong> det d<strong>er</strong>for noenmanglende punkt<strong>er</strong> som mark<strong>er</strong><strong>er</strong> mangelfulle data det gitte året.Når vi går ned på HF-nivå får vi langt større variasjon<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år enn når vi så på regionene. I Helse Vestsving<strong>er</strong> registr<strong>er</strong>t antall ventende innen ortopedisk kirurgi ved årsskiftet ganske betydelig i p<strong>er</strong>ioden, bådefor Helse B<strong>er</strong>gen HF, Stavang<strong>er</strong> HF <strong>og</strong> <strong>og</strong>så for Helse Førde. I Helse Fonna har antall ventende innenortopedisk kirurgi vært m<strong>er</strong> stabilt økende i hele p<strong>er</strong>ioden.I Midt-Norge har registr<strong>er</strong>t antall ventende innen ortopedisk kirurgi gått betydelig ned for St.Olav. Møre<strong>og</strong> Romsdal HF hadde en vekst fram mot 2006, men antallet har siden blitt redus<strong>er</strong>t ned til omtrentsamme nivå som i p<strong>er</strong>iodens begynnelse. I Nord-Trøndelag HF har det imidl<strong>er</strong>tid vært en vekst ov<strong>er</strong> tid.Totalt sett <strong>er</strong> det en vekst i antall ventende <strong>og</strong>så i Helse Nord. Størst svingning<strong>er</strong> har Helse Finnmark HF <strong>og</strong>vi s<strong>er</strong> at Helgelandssykehuset hadde en klar vekst i p<strong>er</strong>ioden fram til 2010, men har <strong>er</strong> reduksjon iventende de siste årene. Univ<strong>er</strong>sitetssykehuset i Nord-Norge har hatt en klar vekst i registr<strong>er</strong>t antallventende siden 2005. Også Nordlandssykehuset har hatt en gradvis vekst gjennom p<strong>er</strong>ioden, men medmod<strong>er</strong>ate svingning<strong>er</strong>.I Helse Sør-Øst <strong>er</strong> det mange HF med store endring<strong>er</strong> fra ett år til det neste, <strong>og</strong> til dels <strong>er</strong> dette knyttet tilendring<strong>er</strong> i opptaksområdene til HF-ene, <strong>og</strong> spesielt har dette konsekvens<strong>er</strong> for AHUS <strong>og</strong> OUS. Vi vet <strong>og</strong>såat sammenslåingen av Rikshospitalet <strong>og</strong> Ullevål har medført utfordring<strong>er</strong> med hensyn til ventelistetallene ivisse p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong>. Gjennom p<strong>er</strong>ioden som helhet har det vært vekst i antall ventende, men vi s<strong>er</strong> <strong>og</strong>så atmange helseforetak har en reduksjon de siste årene. Vi må <strong>og</strong>så minne om at endring<strong>er</strong> <strong>og</strong> forskjell<strong>er</strong> ibruk av avtal<strong>er</strong> med private spesialist<strong>er</strong> <strong>og</strong> private sykehus <strong>og</strong>så vil påvirke omfanget av ventende isykehusene.19
3000250020001500100050002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Stavang<strong>er</strong> HF Helse Fonna HF Helse B<strong>er</strong>gen HFHelse Førde HFPrivat Vest HFFigur 2.13: Antall ventende for ortopedisk kirurgi i Helse Vest 2003 – 2013.4500400035003000250020001500100050002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013St. Olavs Hospital HF Helse Nord Trøndelag HF Helse Møre <strong>og</strong> Romsdal HFFigur 2.14: Antall ventende for ortopedisk kirurgi i Helse Midt-Norge 2003 – 2013.3000250020001500100050002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Helse Finnmark HFNordlandssykehuset HFUniv<strong>er</strong>sitetssykehuset Nord-Norge HFHelgelandssykehuset HFFigur 2.15: Antall ventende for ortopedisk kirurgi i Helse Nord 2003 – 2013.20
700060005000400030002000100002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Vestre Viken HFLovisenb<strong>er</strong>g diakonale sykehus A/SDiakonhjemmet sykehus A/SAk<strong>er</strong>shus univ<strong>er</strong>sitetssykehus HFSykehuset Innlandet HFSykehuset Østfold HFSørlandet Sykehus HFSykehuset i Vestfold HFSykehuset Telemark HFOslo univ<strong>er</strong>sitetssykehus HFFigur 2.16: Antall ventende for ortopedisk kirurgi i Helse Sør-Øst 2003 – 2013.21
3 HVA VENTER PASIENTENE PÅ?Det andre av tre hovedspørsmål i denne rapporten <strong>er</strong> «<strong>hva</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> på»? For å gi enbeskrivelse av dette ble det gjennomført en tv<strong>er</strong>rsnittsanalyse d<strong>er</strong> vi tok utgangspunkt i de som ventet påhelsehjelp i somatisk spesialisthelsetjeneste ved utgangen av 2011 (31/12 2011), <strong>og</strong> så på <strong>hva</strong> de sen<strong>er</strong>emottok av helsehjelp. I den regulære ventelisteinformasjonen kan venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> fordeles ett<strong>er</strong>fagområd<strong>er</strong> for henvisning, men følg<strong>er</strong> ikke <strong>pa</strong>sienten fra ventelisten <strong>og</strong> inn i sykehuset <strong>og</strong> s<strong>er</strong> hvilkenkonkret oppfølging <strong>og</strong> behandling <strong>pa</strong>sienten har fått 5 . Dette kan blant annet inklud<strong>er</strong>e- henvises <strong>pa</strong>sienten til utredning ell<strong>er</strong> behandling?- ble <strong>pa</strong>sienten bare utredet ell<strong>er</strong> <strong>og</strong>så behandlet?- på hvilket omsorgsnivå <strong>pa</strong>sienten ble utredet <strong>og</strong> behandlet?- hvilken konkret behandling har <strong>pa</strong>sienten mottatt?Vi vil ikke kunne besvare alle disse spørsmålene fullt ut, men bruk<strong>er</strong> tilgjengelig datagrunnlag for å gi et sågodt svar som mulig. Hovedmålet i dette kapitlet <strong>er</strong> å kunne si <strong>hva</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> konkret <strong>vent<strong>er</strong></strong> på <strong>og</strong> ikkebare hvilket fagområde de komm<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong>.3.1 Litt m<strong>er</strong> om datamat<strong>er</strong>iale <strong>og</strong> metodeGrunnlaget for analysen <strong>er</strong> altså en kobling av ventelistedata p<strong>er</strong> 31/12-2011 med <strong>aktivitet</strong>sdata forsomatisk spesialisthelsetjeneste for p<strong>er</strong>ioden 2012 <strong>og</strong> 2013 for de samme <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>. Slik kan <strong>pa</strong>sientenfølges fra ventelisten <strong>og</strong> vid<strong>er</strong>e se hvilke kontakt<strong>er</strong> hun/han har hatt med sykehus. I <strong>aktivitet</strong>sdataene <strong>er</strong>det en rekke opplysning<strong>er</strong> om <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s kontakt med sykehusene registr<strong>er</strong>t. Vi vil fokus<strong>er</strong>e påinformasjon som kan si oss noe om på hvilket omsorgsnivå <strong>pa</strong>sienten fikk oppfølging, <strong>og</strong> opplysning<strong>er</strong> somhjelp<strong>er</strong> oss i en beskrivelse av hvilken type behandling <strong>pa</strong>sienten mottok.Data <strong>er</strong> koblet på rapport<strong>er</strong>ingsenhet (institusjon), <strong>pa</strong>sient <strong>og</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iode. Det vil si at vi let<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> <strong>aktivitet</strong> innenfor samme forløp ell<strong>er</strong> syketilfelle for den enkelte <strong>pa</strong>sient. Pasienten må da vær<strong>er</strong>egistr<strong>er</strong>t med en henvisningsp<strong>er</strong>iode som <strong>er</strong> den samme hele veien. Dette <strong>er</strong> viktig fordi den samme<strong>pa</strong>sienten kan følges opp for ulike tilstand<strong>er</strong> i samme tidsp<strong>er</strong>iode. Ikke alle ventende har latt seg koble pådenne måten. Dette kan skyldes- At <strong>pa</strong>sienten av ulike årsak<strong>er</strong> ikke leng<strong>er</strong> <strong>er</strong> aktuell for helsehjelp, <strong>og</strong> avvikles ikke-ordinært fraventelisten.- At <strong>pa</strong>sienten ikke var reelt ventende, <strong>og</strong> <strong>er</strong> ryddet av ventelisten- Tekniske omlegging<strong>er</strong> som gjør at en ikke kan følge henvisningsp<strong>er</strong>ioden ov<strong>er</strong> årFor Sykehuset Telemark HF var det ikke mulig å koble data <strong>mellom</strong> 2011 <strong>og</strong> 2012/2013 påhenvisningsp<strong>er</strong>iode på grunn av databasesammenslåing <strong>og</strong> omlegging av identifis<strong>er</strong>ing av henvisningen.Data for Telemark HF <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for koblet på p<strong>er</strong>son <strong>og</strong> fagområde <strong>og</strong> dato for mottak av henvisning. Detteinnebær<strong>er</strong> at samme forløp telles fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong> når en tell<strong>er</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> p<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient. For HelseMidt-Norge måtte det <strong>og</strong>så gjøres til<strong>pa</strong>sning<strong>er</strong> ved kobling på henvisningsp<strong>er</strong>iode, da numm<strong>er</strong>et påhenvisningsp<strong>er</strong>ioden var kuttet ved rapport<strong>er</strong>ing av 2011-data.5 Det har vært et utviklingsarbeid på dette i NPR <strong>og</strong> for en del <strong>pa</strong>sientgrupp<strong>er</strong> som behandles kirurgisk, publis<strong>er</strong>es det nå tid fra henvisningtil kirurgisk behandling.22
Vi tell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e henvisning<strong>er</strong> enn <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>Ved utgangen av 2011 var det registr<strong>er</strong>t 281 598 henvisning<strong>er</strong> på venteliste til planlagt helsehjelp i norskspesialisthelsetjeneste.Den samme <strong>pa</strong>sienten kan være registr<strong>er</strong>t med fl<strong>er</strong>e henvisning<strong>er</strong>. D<strong>er</strong>som vi tell<strong>er</strong> antall unike <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>p<strong>er</strong> sektor, finn<strong>er</strong> vi at det <strong>er</strong> 264 822 p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> som <strong>vent<strong>er</strong></strong> på helsehjelp ved utgangen av 2011. Vi tell<strong>er</strong>altså seks prosent fl<strong>er</strong>e henvisning<strong>er</strong> enn p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> på venteliste. Årsaken til dette kan være at samme<strong>pa</strong>sienten <strong>er</strong> henvist for ulike problemstilling<strong>er</strong>, <strong>og</strong> står på fl<strong>er</strong>e ventelist<strong>er</strong>. Det kan <strong>og</strong>så skyldes atsamme <strong>pa</strong>sient <strong>er</strong> henvist fl<strong>er</strong>e sted<strong>er</strong> for samme helseproblem. Vid<strong>er</strong>e kan det skyldes at det feilaktig <strong>er</strong>opprettet fl<strong>er</strong>e henvisningsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> for samme syketilfelle i sykehusets <strong>pa</strong>sientadministrative system.Tabell 3.1 Antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> <strong>og</strong> henvisning<strong>er</strong> på venteliste pr. 31.12.2011 ett<strong>er</strong> sektor.Sektor Pasient<strong>er</strong> Henvisning<strong>er</strong>Prosentdiff<strong>er</strong>anseSomatikk 246 282 262 758 7Psykisk helsev<strong>er</strong>n voksne (PHV) 8 292 8 339 1Psykisk helsev<strong>er</strong>n barn <strong>og</strong> unge (PHV-BU) 3 544 3 551 0Tv<strong>er</strong>rfaglig spesialist<strong>er</strong>t rusbehandling (TSB) 2 573 2 730 6Ubestemt 4 131 4 220 2Total 264 822 281 598 63.2 Ventende fordelt ett<strong>er</strong> fagområd<strong>er</strong>Når <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> henvises til spesialisthelsetjenesten sendes henvisningen til en fagspesifikk avdeling i ut fraopplysning<strong>er</strong> om tilstand <strong>og</strong> antakels<strong>er</strong> om hvilken hjelp <strong>pa</strong>sienten treng<strong>er</strong>. I de <strong>pa</strong>sientadministrativedataene registr<strong>er</strong>es da henvisingen til et fagområde <strong>og</strong> ikke en spesifikk behandling ell<strong>er</strong> diagnose. Legensom henvis<strong>er</strong> kan selvsagt ha mistanke om <strong>hva</strong> det <strong>er</strong> som feil<strong>er</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>og</strong> hvilken behandling som <strong>er</strong>nødvendig, men i mange tilfell<strong>er</strong> henvises <strong>pa</strong>sienten til en poliklinisk konsultasjon hvor vedkommendeutredes/start<strong>er</strong> utredning for å fastslå diagnose/tilstand før eventuell behandling. I noen tilfell<strong>er</strong> hvortilstanden <strong>er</strong> avklart kan <strong>pa</strong>sienten henvises direkte til behandling, men det <strong>er</strong> ikke oppgitt hvilkenbehandling dette gjeld<strong>er</strong> i henvisningsdataene, bare hvilket fagområde det <strong>er</strong> henvist til. Pasienten blirsom oftest ordinært avviklet fra ventelisten når hun/han møt<strong>er</strong> første gang på sykehuset til utredningell<strong>er</strong> behandling.Tabell 3.2 vis<strong>er</strong> <strong>hvordan</strong> de ventende 31/12-2011 fordel<strong>er</strong> seg på sektor <strong>og</strong> fagområd<strong>er</strong>. Ortopedisk kirurgi<strong>er</strong> det desid<strong>er</strong>t største fagområdet målt i antall henvisning<strong>er</strong>, med en andel på 17 prosent. De seks størstefagområdene saml<strong>er</strong> 50 prosent av henvisningene, h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> øre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong>,kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv fødselshjelp, øyesykdomm<strong>er</strong>, hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> fordøyelsessykdomm<strong>er</strong>.Vi gjør oppm<strong>er</strong>ksom på at fordelingen ov<strong>er</strong> antall ventende ett<strong>er</strong> fagområde en gitt dato slik vi gjør h<strong>er</strong>kan gi en annen prosentvis fordeling av gruppene enn hvis man s<strong>er</strong> på antall som har blitt avviklet fraventelisten gjennom en p<strong>er</strong>iode (for eksempel et år). Pasientgrupp<strong>er</strong> med kort <strong>ventetid</strong> kan være noeund<strong>er</strong>represent<strong>er</strong>t i slike øyeblikksbild<strong>er</strong>, mens <strong>pa</strong>sientgrupp<strong>er</strong> med leng<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong> (står på listen lengre)kan utgjøre en noe større andel enn fordeling<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på p<strong>er</strong>iodetall.23
Tabell 3.2 Ventende p<strong>er</strong> 31.12.2011 ett<strong>er</strong> sektor <strong>og</strong> fagområde.Fagområde for henvisning Antall ProsentKumulativprosentOrtopedisk kirurgi 47 898 17,0 % 17,0 %Øre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong> 25 541 9,1 % 26,1 %Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv fødselshjelp 21 411 7,6 % 33,7 %Øyesykdomm<strong>er</strong> 16 941 6,0 % 39,7 %Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 15 195 5,4 % 45,1 %Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 14 497 5,1 % 50,2 %Nevrol<strong>og</strong>i 12 402 4,4 % 54,6 %Urol<strong>og</strong>i 11 567 4,1 % 58,7 %Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk kirurgi 9 966 3,5 % 62,2 %Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 9 837 3,5 % 65,7 %Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong> 9 299 3,3 % 69,0 %Revmatiske sykdomm<strong>er</strong> 7 916 2,8 % 71,8 %Plastikk-kirurgi 7 870 2,8 % 74,6 %Barnesykdomm<strong>er</strong> 7 599 2,7 % 77,3 %Karkirurgi 6 854 2,4 % 79,7 %Fysikalsk medisin <strong>og</strong> (re)habilit<strong>er</strong>ing 5 890 2,1 % 81,8 %Lungesykdomm<strong>er</strong> 5 468 1,9 % 83,7 %Kjevekirurgi <strong>og</strong> munnhulesykdom 4 865 1,7 % 85,4 %Endokrinol<strong>og</strong>i 4 437 1,6 % 87,0 %Klinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 3 660 1,3 % 88,3 %Nevrokirurgi 1 971 0,7 % 89,0 %Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 1 505 0,5 % 89,5 %Anestesiol<strong>og</strong>i 1 394 0,5 % 90,0 %Medisinsk genetikk 1 222 0,4 % 90,4 %Radiol<strong>og</strong>i 1 193 0,4 % 90,8 %Nyresykdomm<strong>er</strong> 991 0,4 % 91,2 %G<strong>er</strong>iatri 955 0,3 % 91,5 %Onkol<strong>og</strong>i 813 0,3 % 91,8 %Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 808 0,3 % 92,1 %Blodsykdomm<strong>er</strong> 779 0,3 % 92,4 %Barnekirurgi 670 0,2 % 92,6 %Mamma- <strong>og</strong> <strong>pa</strong>ra-/tyreoideakirurgi 605 0,2 % 92,8 %Yrkes- <strong>og</strong> arbeidsmedisin 513 0,2 % 93,0 %Thoraxkirurgi 179 0,1 % 93,1 %Transplantasjon, utredning <strong>og</strong> kirurgi 35 0,0 % 93,1 %Patol<strong>og</strong>i 6 0,0 % 93,1 %Immunol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> transfusjonsmedisin 2 0,0 % 93,1 %Klinisk farmakol<strong>og</strong>i 1 0,0 % 93,1 %Klinisk kjemi 1 0,0 % 93,1 %Medisinsk mikrobiol<strong>og</strong>i 1 0,0 % 93,1 %Nukleærmedisin 1 0,0 % 93,1 %Psykisk helsev<strong>er</strong>n, voksne 8 339 3,0 % 96,1 %Psykisk helsev<strong>er</strong>n, barn <strong>og</strong> ungdom 3 551 1,3 % 97,4 %Tv<strong>er</strong>rfaglig spesialis<strong>er</strong>t behandling for rusmiddelmisbruk<strong>er</strong>e 2 503 0,9 % 98,3 %LAR - Legemiddelassist<strong>er</strong>t rehabilit<strong>er</strong>ing 178 0,1 % 98,4 %Spillavhengighet 49 0,0 % 98,4 %Ubestemt fagområde 6 0,0 % 98,4 %Annet 824 0,3 % 98,7 %Ikke gyldig kode oppgitt 3 390 1,2 % 99,9 %281 598 100 %24
3.3 Aktivitetsdata som grunnlag for å beskrive <strong>hva</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> ventet påVi går nå fra ventelisten <strong>og</strong> ov<strong>er</strong> til å se på <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s faktiske kontakt<strong>er</strong> med sykehusene. Hvilketomsorgsnivå følges de opp på, hvor mye <strong>er</strong> <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> i kontakt med spesialisthelsetjenesten ibehandlingsp<strong>er</strong>ioden <strong>og</strong> hvilken type behandling fikk <strong>pa</strong>sienten? I det følgende vil vi se nærm<strong>er</strong>e på dette.Relevant informasjon om <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s kontakt<strong>er</strong> med sykehusGjennom å koble sammen henvisningsinformasjon <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>sdata får vi tilgang til informasjon om når<strong>pa</strong>sienten har hatt kontakt<strong>er</strong> med sykehus <strong>og</strong> registr<strong>er</strong>t opplysning<strong>er</strong> om den enkelte konsultasjon ell<strong>er</strong>innleggelse.Den mest relevante informasjon til vårt formål <strong>er</strong>:- dato<strong>er</strong> for kontakt slik at vi kan identifis<strong>er</strong>e første kontakt vs. sen<strong>er</strong>e kontakt<strong>er</strong> (polikliniskbesøk ell<strong>er</strong> innleggelse)- omsorgsnivå for kontakt (Døgnopphold, dagopphold ell<strong>er</strong> poliklinisk)- diagnos<strong>er</strong> <strong>og</strong> prosedyrekod<strong>er</strong> utført ved kontakt<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sienten har med sykehus. Kirurgisk(NCSP) <strong>og</strong> medisinsk (NCMP) prosedyrekodev<strong>er</strong>k <strong>er</strong> de viktigste hjelpemidlene for å finneinformasjon om <strong>hva</strong> som <strong>er</strong> gjort med <strong>pa</strong>sienten. Noen av prosedyrene <strong>er</strong> typiskutredningsprosedyr<strong>er</strong>, mens andre <strong>er</strong> direkte behandling, <strong>og</strong> noen gang<strong>er</strong> kanutredningsprosedyr<strong>er</strong> <strong>og</strong> behandlingsprosedyr<strong>er</strong> utføres samtidig (f. eks. stenting av tettehj<strong>er</strong>tekransår<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> fj<strong>er</strong>ning av polypp<strong>er</strong> ved tarmund<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>). Prosedyrekodev<strong>er</strong>ketinklud<strong>er</strong><strong>er</strong> d<strong>er</strong>med prosedyr<strong>er</strong> som brukes både i utredning, behandling <strong>og</strong> kontroll av<strong><strong>pa</strong>sientene</strong>.Et hjelpemiddel til å beskrive hvilken behandling <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> har mottatt <strong>er</strong> DRG-systemet 6 . En DRGgrupp<strong>er</strong>ingav innleggels<strong>er</strong> <strong>og</strong> konsultasjon<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>es på opplysning<strong>er</strong> om diagnos<strong>er</strong> <strong>og</strong> prosedyr<strong>er</strong>.Grupp<strong>er</strong>ingen <strong>er</strong> inndelt i ov<strong>er</strong> 860 enkelt-DRG-<strong>er</strong> <strong>og</strong> hv<strong>er</strong> DRG <strong>er</strong> gitt en «drg-vekt» bas<strong>er</strong>t på hvorressurskrevende den enkelte kontakt (poliklinisk konsultasjon ell<strong>er</strong> innleggelse) <strong>er</strong> b<strong>er</strong>egnet til å være. Itillegg får vi på en god måte identifis<strong>er</strong>t <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har gjennomgått kirurgi.For <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som ikke har gjennomgått kirurgi har vi færre holdepunkt<strong>er</strong> for hvilken behandling<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> har fått <strong>og</strong> når. Spesielt gjeld<strong>er</strong> det <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som i sin helhet <strong>er</strong> fulgt opp poliklinisk, hvor manbåde har konsultasjon<strong>er</strong> for utredning, behandling <strong>og</strong> kontroll. Vektingen i DRG-systemet angir den mestressurskrevende kontakten. På den måten får vi en best mulig indikasjon på hvilken tilstand som <strong>er</strong>utredet/behandlet.Det <strong>er</strong> <strong>og</strong>så relevante opplysning<strong>er</strong> det <strong>er</strong> lite informasjon om i innrapport<strong>er</strong>te data til NPR:- Type medisinsk (farmakol<strong>og</strong>isk) behandling, med unntak av legemidl<strong>er</strong> brukt i kjemot<strong>er</strong>api(fortrinnsvis kreftbehandling) <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>iske legemidl<strong>er</strong> som gis i poliklinikken <strong>og</strong> finansi<strong>er</strong>esov<strong>er</strong> sykehusenes budsjett. Annen medikamentell behandling kan kun identifis<strong>er</strong>es gjennomkobling til reseptregist<strong>er</strong>et fordi det ikke innrapport<strong>er</strong>es informasjon om at <strong>pa</strong>sienten har fåttresept på legemidl<strong>er</strong> som tas ut av <strong>pa</strong>sienten selv ved et apotek.- Radiol<strong>og</strong>iske prosedyr<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke inklud<strong>er</strong>t i innrapport<strong>er</strong>te <strong>aktivitet</strong>sdata.6 For m<strong>er</strong> informasjon om DRG-systemet, se blant annet Helsedirektoratet (2013): Innsatsstyrt finansi<strong>er</strong>ing 2014, <strong>IS</strong>-212425
En del <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> på venteliste vil kun bli utredet <strong>og</strong> ikke bli behandlet. Grunnen kan være at mistanke omsykdom /tilstand avkreftes, at man <strong>er</strong> usikk<strong>er</strong> på effekt av behandling, ell<strong>er</strong> at man blir henvist vid<strong>er</strong>e foroppfølging av primærhelsetjeneste ell<strong>er</strong> andre i helsetjenesten. Det <strong>er</strong> ingen enkel måte å skille de somikke behandles fra <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som behandles ved hjelp av reseptbelagt medisin ell<strong>er</strong> får annen oppfølgingsom ikke <strong>er</strong> registr<strong>er</strong>t i datagrunnlaget.Vi har ikke enkel tilgang på sikk<strong>er</strong> informasjon som identifis<strong>er</strong><strong>er</strong> alle <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s forløp fra utredning tilbehandling (<strong>og</strong> evt. ett<strong>er</strong>behandling). En m<strong>er</strong> omfattende gjennomgang <strong>og</strong> analyse av det enkeltefagområde bas<strong>er</strong>t på eksist<strong>er</strong>ende kodev<strong>er</strong>k <strong>og</strong> kobling til annen informasjon (registre) ville gitt noen fl<strong>er</strong>esvar, men dette <strong>er</strong> et stort arbeid som ligg<strong>er</strong> utenfor ambisjonen for denne rapporten. Vi gir vi et bestmulig bilde av <strong>hva</strong> venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> på <strong>og</strong> ble behandlet for med utgangspunkt i tilgjengeliginformasjon.3.4 De fleste <strong>vent<strong>er</strong></strong> på poliklinisk helsehjelpNedenfor framstilles omfang av kontakt<strong>er</strong>, omsorgsnivå ved første kontakt <strong>og</strong> omsorgsnivå for den mestressurskrevende kontakten hv<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient har med sykehuset innenfor samme henvisningsp<strong>er</strong>iode.Tabell 3.3 vis<strong>er</strong> antall kontakt<strong>er</strong> med helseforetaket <strong>og</strong> omsorgsnivå for første besøk for ventende vedutgangen av 2011. Data <strong>er</strong> koblet på henvisningsp<strong>er</strong>iode, <strong>og</strong> vis<strong>er</strong> tall p<strong>er</strong> syketilfelle. En kontakt kan værepoliklinisk, dagbehandling ell<strong>er</strong> et døgnopphold.Innen somatiske fagområd<strong>er</strong> finn<strong>er</strong> vi at nærm<strong>er</strong>e 88 prosent av <strong>pa</strong>sienten har hatt første besøk ipoliklinikk, mens fem prosent ble innlagt. Ventetiden til start helsehjelp vil i stor grad være knyttet tilførste besøk. Gjennom et behandlingsforløp vil mange av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> både ha vært i kontakt medsykehuset for utredning, behandling <strong>og</strong> oppfølgende poliklinisk kontroll- altså potensielt ha fl<strong>er</strong>ekontakt<strong>er</strong> med sykehuset.Tidlig<strong>er</strong>e publikasjon fra NPR viste at cirka 80 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> innen somatisk sektor henvises tilutredning <strong>og</strong> 20 prosent direkte til behandling (Helsedirektoratet 2014). I gruppen av ventende vi s<strong>er</strong> på idenne analysen, <strong>er</strong> 77 prosent henvist til utredning, <strong>og</strong> 23 prosent henvist til behandling.Tabell 3.3 Antall kontakt<strong>er</strong> p<strong>er</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iode i 2012 <strong>og</strong> 2013 <strong>og</strong> omsorgsnivå ved første opphold,ventende somatiske sektor 31.12.2011.Antall kontakt<strong>er</strong> p<strong>er</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iodeOmsorgsnivå vedførste kontaktInntil 23-56-1010 +Totalt Andelkontakt<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong>Døgnopphold 7 354 1825 453 138 9770 5 %Dagbehandling 12070 2696 612 222 15600 8 %Poliklinisk 134523 34690 9467 3528 182208 88 %Total 153947 39211 10532 3888 207578 100 %Andel 74 % 19 % 5 % 2 % 100 %Fl<strong>er</strong>tallet av venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong> har imidl<strong>er</strong>tid få kontakt<strong>er</strong> i løpet av behandlingsforløpet. Vi finn<strong>er</strong> at 74prosent av de ventende ved utgangen av 2011 har hatt to ell<strong>er</strong> færre opphold/kontakt<strong>er</strong> i 2012 <strong>og</strong> 2013.19 prosent hadde tre til fem kontakt<strong>er</strong> <strong>og</strong> kun to prosent hadde ti ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e kontakt<strong>er</strong>. Tallene inklud<strong>er</strong><strong>er</strong>ikke kontakt<strong>er</strong> med private avtalespesialist<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> private sykehus som behandl<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ett<strong>er</strong> avtale26
med hels<strong>er</strong>egionene 7 . Oppgavefordelingen <strong>mellom</strong> de private <strong>og</strong> sykehusene vil påvirke hvor mye avutredning, behandling <strong>og</strong> sen<strong>er</strong>e oppfølging som gjøres i sykehusene.For å få en noe bedre indikasjon på hvilket omsorgsnivå den endelige behandlingen skjedde, tar vi somskiss<strong>er</strong>t i avsnitt 3.3 utgangspunkt i DRG-systemet. D<strong>er</strong>som man velg<strong>er</strong> oppholdet i henvisningsp<strong>er</strong>iodensom har vært mest ressurskrevende i henhold til DRG-grupp<strong>er</strong>ingen, finn<strong>er</strong> vi at 12 prosent av deventende hadde en innleggelse som «tyngste opphold» i løpet av den påfølgende henvisningsp<strong>er</strong>ioden(tabell 3.4). Fra tabell 3.3 så vi at kun 5 prosent hadde et planlagt døgnopphold som første kontakt, noesom vis<strong>er</strong> at ov<strong>er</strong> halv<strong>pa</strong>rten har en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e kontakt<strong>er</strong> på poliklinikk før innleggelsen. I tillegg vil en delav de som h<strong>er</strong> <strong>er</strong> registr<strong>er</strong>t med innleggelse som første kontakt kunne ha vært henvist fra enavtalespesialist.Tabell 3.4 Omsorgsnivå for mest ressurskrevende kontakt/opphold i henvisningsp<strong>er</strong>ioden 2012 <strong>og</strong> 2013,ventende i somatiske sektor.Omsorgsnivå Antall AndelDøgnopphold 25 822 12 %Dagbehandling 30 782 15 %Poliklinisk 150 974 73 %Total 207 578 100 %For 73 prosent av de ventende <strong>er</strong> det «tyngste» oppholdet poliklinisk, noe som indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at <strong>pa</strong>sienten fikkall oppfølging på dette omsorgsnivået.Kontakten med helseforetakene kan vid<strong>er</strong>e grupp<strong>er</strong>es ett<strong>er</strong> hvilken type helsehjelp som <strong>er</strong> gitt. Nedenforbrukes DRG-klassifis<strong>er</strong>ingen til å skille <strong>mellom</strong> kirurgisk <strong>og</strong> ikke-kirurgisk oppfølging på hv<strong>er</strong>t omsorgsnivå.I tillegg <strong>er</strong> det noen typ<strong>er</strong> ikke-kirurgiske prosedyr<strong>er</strong> som kan identifis<strong>er</strong>es gjennom kod<strong>er</strong> som angir at det<strong>er</strong> utført en prosedyre som <strong>er</strong> m<strong>er</strong> ressurskrevende enn en vanlig poliklinisk oppfølging.Tabell 3.5 vis<strong>er</strong> fordeling på omsorgsnivå <strong>og</strong> type helsehjelp som <strong>er</strong> gitt på første kontakt ihenvisningsp<strong>er</strong>ioden. Som nevnt tidlig<strong>er</strong>e vil den første kontakten i stor grad gjenspeile tidspunkt foravvikling fra venteliste <strong>og</strong> d<strong>er</strong>med <strong>hva</strong> <strong>pa</strong>sienten i første omgang <strong>vent<strong>er</strong></strong> på. For ov<strong>er</strong> 60 prosent <strong>er</strong> det enenkel poliklinisk konsultasjon, mens 27 prosent har annen poliklinisk kontakt hvor det <strong>er</strong> utført en noem<strong>er</strong> ressurskrevende prosedyre. H<strong>er</strong>und<strong>er</strong> 7 prosent skopi<strong>er</strong> (i hovedsak skopi av mage/tarmsystemet)som ofte <strong>er</strong> utredning, men hvor det <strong>og</strong>så kan foretas behandling und<strong>er</strong> samme konsultasjon (foreksempel fj<strong>er</strong>ning av polypp<strong>er</strong>). Cirka 11 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> hadde enten dagkirurgi, innleggelse medkirurgi ell<strong>er</strong> annen innleggelse som første registr<strong>er</strong>te kontakt.7 Private avtalespesialist<strong>er</strong> utgjør nesten en tredjedel av polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> for mange <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> vil det reelle antall kontakt<strong>er</strong>med spesialist d<strong>er</strong>for være høy<strong>er</strong>e. Aktivitetsdata fra private spesialist<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke komplett <strong>og</strong> henvisningsinformasjon som rapport<strong>er</strong>es <strong>er</strong>mangelfull.27
Tabell 3.5 Type helsehjelp <strong>og</strong> omsorgsnivå for første kontakt, ventende somatiske sektor.Oppholdstype Antall ProsentPoliklinisk konsultasjon uten medisinsk prosedyre 1 127 655 61,5Poliklinisk konsultasjon inkl. medisinsk prosedyre(inklusive strålebehandling <strong>og</strong> tannbehandling) 1 41 451 20,0Poliklinisk utredning med bruk av skopi 14 161 6,8Dagkirurgi 13 263 6,4Innleggelse ikke-kirurgisk behandling 5 028 2,4Innleggelse med kirurgisk behandling 4 447 2,1Andre dagopphold 970 ,5Dagopphold ikke-kirurgisk behandling 536 ,3Uoppgitt 67 ,0Total 207 578 100,01) Prosedyr<strong>er</strong> som regnes som noe m<strong>er</strong> ressurskrevende enn en vanlig poliklinisk konsultasjonI tabell 3.6 framstilles samme grupp<strong>er</strong>ing av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>, men h<strong>er</strong> <strong>er</strong> det den mest ressurskrevendekontakten som <strong>er</strong> plukket ut.Tabell 3.6 Type helsehjelp <strong>og</strong> omsorgsnivå for mest ressurskrevende kontakt, ventende somatiske sektor.Oppholdstype Antall ProsentPoliklinisk konsultasjon uten medisinsk prosedyre 1 97 943 47,2Poliklinisk konsultasjon inkl.medisinsk prosedyre(inklusive strålebehandling <strong>og</strong> tannbehandling) 1 37 257 17,9Dagkirurgi 32 888 15,8Innleggelse med kirurgisk behandling 16 491 7,9Poliklinisk skopi 12 331 5,9Innleggelse ikke-kirurgisk behandling 8 255 4,0Andre dagopphold 1 358 ,7Dagopphold ikke-kirurgisk behandling 1 022 ,5Uoppgitt 33 ,0Total 207 578 100,01) Prosedyr<strong>er</strong> som regnes som noe m<strong>er</strong> ressurskrevende enn en vanlig poliklinisk konsultasjonHvis vi sammenlign<strong>er</strong> fordelingen av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s første kontakt i tabell 3.5 med fordelingen bas<strong>er</strong>t på«mest ressurskrevende kontakt» i tabell 3.6, vil mange <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har en poliklinisk kontakt førbehandling komme i en annen gruppe i tabell 3.6. Årsaken <strong>er</strong> at den mest ressurskrevende kontakten somregel vil være den endelige behandlingen. Vi får da et noe bedre bilde på hvilken type kontakt som kanantas å knyttes til behandling. Som tidlig<strong>er</strong>e nevnt kan den tyngste kontakten både være en kontakt forutredning <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> behandling når det ikke <strong>er</strong> foretatt kirurgisk behandling. For denne gruppen <strong>er</strong><strong>ventetid</strong>en <strong>og</strong>så i hovedsak f<strong>er</strong>dig, mens <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som skal ha kirurgisk behandling ett<strong>er</strong> en utredning kanfå en ventep<strong>er</strong>iode til ett<strong>er</strong> at de <strong>er</strong> avviklet fra ventelisten. Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> (NPR) har for førstegang publis<strong>er</strong>t <strong>ventetid</strong> helt fram til endelig behandling for en rekke kirurgiske prosedyr<strong>er</strong> 8 .For å kunne se m<strong>er</strong> detalj<strong>er</strong>t hvilken behandling <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> får, evt. tilstand <strong>pa</strong>sienten <strong>er</strong> behandlet for, <strong>er</strong>de fleste gruppene i tabell 3.6 fordelt på spesifikke drg-<strong>er</strong> i tabell 3.7 nedenfor. Resultatene komment<strong>er</strong>esd<strong>er</strong>for samtidig.8 Se http://www.helsedirektoratet.no/Om/nyhet<strong>er</strong>/Sid<strong>er</strong>/Tid-til-tjenestestart-for-98-sykdomsgrupp<strong>er</strong>.aspx28
Poliklinisk konsultasjon uten medisinsk prosedyreFor nesten halv<strong>pa</strong>rten (47 prosent) av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> som sto på venteliste i årsskiftet 2011/2012 var den«tyngste» kontakten med sykehuset en vanlig poliklinisk konsultasjon, altså hvor det ikke <strong>er</strong> registr<strong>er</strong>t enkirurgisk prosedyre (kir drg) ell<strong>er</strong> en medisinsk prosedyre av «m<strong>er</strong> ressurskrevende omfang».Konsultasjon<strong>er</strong> vedrørende sykdomm<strong>er</strong> i bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet (ortopedi), sm<strong>er</strong>t<strong>er</strong>elat<strong>er</strong>te tilstand<strong>er</strong> <strong>og</strong>sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet <strong>er</strong> de tre største enkeltgruppene. De 20 drg-ene med høyest volum utgjør 69prosent av alle <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> i denne gruppen (se tabell 3.7). 5 av de 20 drg-ene <strong>er</strong> relat<strong>er</strong>t til skjelettmuskelsystemet.Vi vet ikke <strong>hvordan</strong> disse <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>er</strong> blitt behandlet. Pasientene kan ha blittbehandlet med reseptbelagte medisin<strong>er</strong>, blitt henvist vid<strong>er</strong>e til behandling hos private med avtale ell<strong>er</strong> tilvid<strong>er</strong>e oppfølging hos primærlege ell<strong>er</strong> annet helsep<strong>er</strong>sonell. Utredningen kan <strong>og</strong>så ha vist at det ikke varindikasjon for behandling.Poliklinisk konsultasjon inklusive medisinsk prosedyreDen nest største gruppen i tabell 3.6 <strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> hvor den mest ressurskrevende kontakten <strong>er</strong> enpoliklinisk konsultasjon hvor det <strong>er</strong> registr<strong>er</strong> en medisinsk prosedyre som <strong>er</strong> noe m<strong>er</strong> ressurskrevende ennen vanlig poliklinisk kontakt. Av tabell 3.7 s<strong>er</strong> vi at halv<strong>pa</strong>rten av drg-ene <strong>er</strong> ulike form<strong>er</strong> for utredning <strong>og</strong>at fysiol<strong>og</strong>isk hj<strong>er</strong>teund<strong>er</strong>søkelse <strong>er</strong> den klart største enkeltgruppen. De 20 største gruppene present<strong>er</strong>t itabellen utgjør 91 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>. Også h<strong>er</strong> har vi ikke informasjon som kan si oss hvilkenbehandling <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> fikk, men en del vil være behandlet medikamentelt.Skopi<strong>er</strong>En annen vanlig prosedyre på poliklinikken <strong>er</strong> endoskopiske undesøkels<strong>er</strong> som krev<strong>er</strong> m<strong>er</strong> tid <strong>og</strong> bruk avutstyr enn en vanlig poliklinisk konsultasjon. Dette domin<strong>er</strong>es av ulike form<strong>er</strong> for und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av mage,-tarmkanalen. 7 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> hadde en slik und<strong>er</strong>søkelse som første kontakt med sykehuset <strong>og</strong>for 6 prosent var dette <strong>og</strong>så den mest ressurskrevende kontakten.Dagkirurgi16 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> som sto på venteliste 31/12- 2011 ble behandlet ved hjelp av ulike form<strong>er</strong> fordagkirurgi. Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på linsen (Grå stær), op<strong>er</strong>asjon for åreknut<strong>er</strong> <strong>og</strong> op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> påcornea/skl<strong>er</strong>a/ekstraokulære struktur<strong>er</strong> (hornhinne/synskorrig<strong>er</strong>ende kirurgi) <strong>er</strong> de tre største enkelt-drgene.6 av 20 drg-<strong>er</strong> i denne gruppen <strong>er</strong> relat<strong>er</strong>t til ortopedi <strong>og</strong> 90 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> komm<strong>er</strong> inn und<strong>er</strong>de 20 drg-ene inklud<strong>er</strong>t i tabell 3.7.Innleggelse med kirurgisk behandling8 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> på ventelisten ble lagt inn for kirurgisk behandling. De to største enkelt-drg-ene<strong>og</strong> 7 av de 20 største <strong>er</strong> relat<strong>er</strong>t til ortopedisk kirurgi. En stor andel av dette <strong>er</strong> proteseop<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> i hoft<strong>er</strong>ell<strong>er</strong> knær. Ablasjonsbehandling for hj<strong>er</strong>tearytmi <strong>og</strong> fedmekirurgi <strong>er</strong> blant de største enkelt-drg-ene.Samtidig <strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> innlagt for kirurgi spredt på fl<strong>er</strong>e drg-<strong>er</strong> enn enn dagkirurgien, noe vi s<strong>er</strong> av at kun50 prosent fanges opp gjennom de 20 største enkelt-drg-ene.Innleggelse ikke kirurgisk behandling4 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> ble lagt inn uten at det <strong>er</strong> foretatt kirurgi. Obstruktivt søvnapnesyndrom (OSAS)<strong>er</strong> den største enkelt-drg-en. H<strong>er</strong> drei<strong>er</strong> det seg antakelig om <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som utredes for søvnapnegjennom å ov<strong>er</strong>natte i sykehuset til neste dag. Vid<strong>er</strong>e <strong>er</strong> vaginal fødsel u/bk, kompleks rehabilit<strong>er</strong>ing,vanlig rehabilit<strong>er</strong>ing<strong>og</strong> kroniske obstruktive lungesykdomm<strong>er</strong> (KOLS) store grupp<strong>er</strong>. Kvinn<strong>er</strong> somgjennomgår vaginal fødsel utgjør i sum ca. 1000 ventende ved utgangen av 2011. Gravide som henvises til29
fødsel <strong>er</strong> forsøkt eksklud<strong>er</strong>t fra ventelistestatistikken, men vi finn<strong>er</strong> at en del av disse likevel komm<strong>er</strong> medi tallgrunnlaget fordi de ikke <strong>er</strong> identifis<strong>er</strong>t ut fra rapport<strong>er</strong>t henvisningsinformasjon.Tabell 3.7 De 20 mest hyppige DRG-gruppene som angir venteliste<strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s mest ressurskrevendekontakt med sykehuset i 2012 ell<strong>er</strong> 2013. Grupp<strong>er</strong>t ett<strong>er</strong> ulike omsorgsnivå <strong>og</strong> ett<strong>er</strong> om det <strong>er</strong> utført kirurgiell<strong>er</strong> annen prosedyre av noe ressurskrevende omfang.DRG Poliklinisk konsultasjon uten prosedyre Antall908O Poliklinisk konsultasjon vedrørende andre sykdomm<strong>er</strong> i bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet 6 352901E Annen poliklinisk konsultasjon vedr sm<strong>er</strong>t<strong>er</strong>elat<strong>er</strong>te tilstand<strong>er</strong> 5 441901O Poliklinisk konsultasjon vedr andre sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet 5 420923O Pol kons vedr faktor<strong>er</strong> som har betydning for helsetilstanden/ kontakt med helsetj. 4 723908E Poliklinisk konsultasjon vedr tendinitt, myositt <strong>og</strong> bursitt 4 343908B Poliklinisk konsultasjon vedrørende artrose 4 247908F Poliklinisk konsultasjon vedr lidels<strong>er</strong> <strong>og</strong> skad<strong>er</strong> i rygg <strong>og</strong> nakke 3 900906O Poliklinisk konsultasjon vedrørende andre fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 3 886909O Poliklinisk konsultasjon vedr andre sykdomm<strong>er</strong> i hud <strong>og</strong> und<strong>er</strong>hud 3 622903O Poliklinisk konsultasjon vedr andre sykdomm<strong>er</strong> i øre-nese-hals 3 343913O Poliklinisk konsultasjon vedr andre sykdomm<strong>er</strong> i kvinnelige kjønnsorgan<strong>er</strong> 3 230914P Obstetrisk diagnostisk tiltak, inklud<strong>er</strong>t screening av gravide 2 925902O Poliklinisk konsultasjon vedrørende andre øyesykdomm<strong>er</strong> 2 820901C Poliklinisk konsultasjon vedr sykdom i p<strong>er</strong>if<strong>er</strong>e n<strong>er</strong>v<strong>er</strong> 2 467905E Poliklinisk konsultasjon vedrørende sykdom i p<strong>er</strong>if<strong>er</strong>e blodkar 2 396997O Tv<strong>er</strong>rfaglig utredning 1 919908A Pol kons vedr brudd, dislokasjon ell<strong>er</strong> bløtdelsskade i arm<strong>er</strong>, ben ell<strong>er</strong> bekken 1 879903C Poliklinisk konsultasjon vedr søvnapne 1 627910C Poliklinisk konsultasjon vedrørende fedme <strong>og</strong> ov<strong>er</strong>vekt 1 625910O Poliklinisk konsultasjon vedr andre endokrine/<strong>er</strong>nærings-/ stoffskiftesykdomm<strong>er</strong> 1 620Andel av ventende registr<strong>er</strong>t med poliklinisk kons uten prosedyre 69 %DRG Poliklinisk konsultasjon med utført prosedyre (ekskl dagkirurgi) Antall805S Fysiol<strong>og</strong>isk hj<strong>er</strong>teund<strong>er</strong>søkelse 8 891802P Annen poliklinisk utredning <strong>og</strong> behandling av øyetilstand<strong>er</strong> med spesifis<strong>er</strong>te tiltak 3 508809J Eksisjon ell<strong>er</strong> destruksjon av hudlesjon 2 957803W Sammensatte diagnostiske int<strong>er</strong>vensjon<strong>er</strong> for ØNH-problem<strong>er</strong> 2 715877O Andre polikliniske kontakt<strong>er</strong> for gjennomføring av middels omfattende prosedyr<strong>er</strong> 2 214803U Hørselsforbedrende int<strong>er</strong>vensjon<strong>er</strong> 1 942805R Diagnostisk prøve av p<strong>er</strong>if<strong>er</strong> sirkulasjon 1 638811R Polikliniske urol<strong>og</strong>iske tiltak, hovedsakelig diagnostiske 1 530823S All<strong>er</strong>gol<strong>og</strong>isk provokasjonstest 1 476187O Annen poliklinisk tannbehandling 1 303804R Lungefunksjonsund<strong>er</strong>søkelse 899812P Mindre prosedyr<strong>er</strong> på mannlige kjønnsorgan 879801U Nevropsykol<strong>og</strong>isk und<strong>er</strong>søkelse 824806R Fysiol<strong>og</strong>isk gastrointestinal und<strong>er</strong>søkelse 723809T Mindre hudprosedyre 707808V Poliklinisk leddpunksjon 55830
Forts. poliklinisk konsultasjon med utført prosedyre (ekskl dagkirurgi)803R Diagnostisk int<strong>er</strong>vensjon ved søvnapne 551809S Basal sårbehandling 430803P Større ØNH-inngrep 314809P Fotodynamisk behandling av hudlidelse 291Andel av ventende til poliklinisk konsultasjon med prosedyre 91 %DRG Poliklinisk skopiund<strong>er</strong>søkelse (m<strong>er</strong> ressurskrevende en vanlig pol. kons.) Antall711O Poliklinisk endoskopi av øvre magetarmkanal 4900710O Koloskopi 4015718O Endoskopi av nedre urinvei<strong>er</strong> 1249701O Poliklinisk endoskopi av øvre luftvei<strong>er</strong> 1008707P Poliklinisk behandling av hemoroid<strong>er</strong> 440712O Poliklinisk sigmoidoskopi 261720O Kombin<strong>er</strong>t gastrointestinal endoskopi 183Andel av skopi<strong>er</strong> (DRG i 700-s<strong>er</strong>ien) 98 %DRG Dagkirurgi39O Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på linsen, dagkirurgisk behandling 4 321119O Inngrep for åreknut<strong>er</strong>, dagkirurgisk behandling 2 52241O Op på cornea/skl<strong>er</strong>a/ekstraokulære struktur<strong>er</strong>, dagkirurgisk behandling 2 429222O Annen op<strong>er</strong>asjon på kne ell<strong>er</strong> legg, dagkirurgisk behandling 1 866225O Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på ankel <strong>og</strong> fot, dagkirugisk behandling 1 782229O Op på håndledd/ hånd ekskl større leddop, dagkirurgisk behandling 1 51360O Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på tonsill<strong>er</strong> <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> adenoid vev, dagkirurgisk behandling 1 1416O Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> ved kar<strong>pa</strong>ltunnelsyndrom, dagkirurgisk behandling 1 074359O Op på ut<strong>er</strong>us/adn ved godartede sykd i ovar/adn, dagkirurgi 1 034224O Op på hum<strong>er</strong>us/albue/und<strong>er</strong>arm ekskl skuld<strong>er</strong>protese, dagkirurgi 999162O Inguinal & femoral brokkop, dagkirurgisk behandling 83055O Div<strong>er</strong>se større op på øre/nese/hals, dagkirurgisk behandling 801169O Prosedyr<strong>er</strong> i munnhulen, dagkirurgisk behandling 749158O Enkle tarmop & op på anus & fremlagt tarm, dagkirurgisk behandling 734227O Bløtdelsop<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> ITAD, dagkirurgisk behandling 582231O Lokal eksisjon & fj<strong>er</strong>ning av osteosyntesmat ekskl fra hofte/femur, dagkirurgi 577309O Mindre op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på urinblære ITAD, dagkirurgisk behandling 519343O Omskjæring, dagkirurgisk behandling 508220O Op på hum<strong>er</strong>us & kne/legg/fot, dagkirugisk behandling 486351O St<strong>er</strong>ilis<strong>er</strong>ing av menn, dagkirurgisk behandling 474Andel av ventende som fikk dagkirurgisk behandling 90 %DRG Innlagte - kirurgiske DRG-<strong>er</strong> Antall209G Innsetting av protese i kne ell<strong>er</strong> ankel 1 140209E Innsetting av hofteleddsprotese u/bk 1 116112B P<strong>er</strong>kutan ablationsbehandling for hj<strong>er</strong>tearytmi 791288A Gastrointestinale op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> for adipositas 722359 Op på ut<strong>er</strong>us/adn ved godartede sykd u/bk 536215C Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på kolumna ekskl. spondylodese u/bk 51931
Forts. Innlagte - kirurgiske DRG-<strong>er</strong>356 Rekonstruktive gynekol<strong>og</strong>iske inngrep 484224 Op på hum<strong>er</strong>us/albue/und<strong>er</strong>arm ekskl skuld<strong>er</strong>protese u/bk 413209D Innsetting av hofteleddsprotese m/bk 36560 Tonsillektomi <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> adenoidektomi 0-17 år 363222 Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på kneledd ekskl proteseop u/bk 337112C PCI uten AMI u/bk 274337 Transurethral prostatectomi u/bk 262371 Keis<strong>er</strong>snitt u/bk 25459 Tonsillektomi <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> adenoidektomi >17år 25355 Div<strong>er</strong>se op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på øre/nese/hals 233219 Op på hum<strong>er</strong>us & kne/legg/fot ekskl kneleddsop > 17 år u/bk 21663 Op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> på øre, nese, hals ITAD 197119 Inngrep for åreknut<strong>er</strong> 197494 La<strong>pa</strong>roskopisk kolecystektomi u/ eksplor av gallegang u/bk 196Andel av ventende som fikk kirurgisk behandling <strong>og</strong> var registr<strong>er</strong>t som innlagt 54 %DRG Innlagte – Ikke –kirurgiske DRG Antall520 Obstruktivt søvnapnesyndrom (OSAS) 1 204373 Vaginal fødsel u/bk 827462A Rehabilit<strong>er</strong>ing, kompleks 628462B Rehabilit<strong>er</strong>ing, vanlig 47288 Kroniske obstruktive lungesykdomm<strong>er</strong> (KOLS) 452372 Vaginal fødsel m/bk 28435 Sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet ITAD u/bk 266432C Andre uspesifis<strong>er</strong>te mentale forstyrrels<strong>er</strong> 209242C Spesifikke inflammatoriske ledd- <strong>og</strong> ryggsykdomm<strong>er</strong> u/bk 19826 Kramp<strong>er</strong> & hodepine 0-17 år 148184B Øsofagitt, gastroent<strong>er</strong>itt & div<strong>er</strong>se 0-17 år u/bk 13397 Bronkitt <strong>og</strong> astma > 17 år u/bk 117247 Uspesifikke tilst & sympt fra muskel-skjelettsyst/bindevev ITAD 11325 Kramp<strong>er</strong> & hodepine > 17 år u/bk 11298B Bronkitt <strong>og</strong> astma 0-17 år u/bk 10612 Degen<strong>er</strong>ative sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet 104248 Tilstand<strong>er</strong> i muskl<strong>er</strong>, sen<strong>er</strong>, seneskjed<strong>er</strong>, fascie & bursa ITAD 88297 Ernærings- & stoffskiftesykdomm<strong>er</strong> ITAD > 17år u/bk 84125 Diagnostisk p<strong>er</strong>kutan hj<strong>er</strong>teprosedyre u/ komplis<strong>er</strong>ende hj<strong>er</strong>telidelse 83183 Øsofagitt, gastroent<strong>er</strong>itt & div<strong>er</strong>se >17år u/bk 82Andel av ventende registr<strong>er</strong>t som innlagt medisinsk DRG (uten kirurgi) 69 %DRG Innleggelse med medisinsk behandling Antall520 Obstruktivt søvnapnesyndrom (OSAS) 1204373 Vaginal fødsel u/bk 827462A Rehabilit<strong>er</strong>ing, kompleks 628462B Rehabilit<strong>er</strong>ing, vanlig 47288 Kroniske obstruktive lungesykdomm<strong>er</strong> (KOLS) 452372 Vaginal fødsel m/bk 28432
Forts. Innleggelse med medisinsk behandling35 Sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet ITAD u/bk 266432C Andre uspesifis<strong>er</strong>te mentale forstyrrels<strong>er</strong> 209242C Spesifikke inflammatoriske ledd- <strong>og</strong> ryggsykdomm<strong>er</strong> u/bk 19826 Kramp<strong>er</strong> & hodepine 0-17 år 148184B Øsofagitt, gastroent<strong>er</strong>itt & div<strong>er</strong>se 0-17 år u/bk 13397 Bronkitt <strong>og</strong> astma > 17 år u/bk 117247 Uspesifikke tilst & sympt fra muskel-skjelettsyst/bindevev ITAD 11325 Kramp<strong>er</strong> & hodepine > 17 år u/bk 11298B Bronkitt <strong>og</strong> astma 0-17 år u/bk 10612 Degen<strong>er</strong>ative sykdomm<strong>er</strong> i n<strong>er</strong>vesystemet 104248 Tilstand<strong>er</strong> i muskl<strong>er</strong>, sen<strong>er</strong>, seneskjed<strong>er</strong>, fascie & bursa ITAD 88297 Ernærings- & stoffskiftesykdomm<strong>er</strong> ITAD > 17år u/bk 84125 Diagnostisk p<strong>er</strong>kutan hj<strong>er</strong>teprosedyre u/ komplis<strong>er</strong>ende hj<strong>er</strong>telidelse 83183 Øsofagitt, gastroent<strong>er</strong>itt & div<strong>er</strong>se >17år u/bk 82Andel av innlagte <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som fikk medisinsk behandling (ikke kirurgisk) 69 %3.5 Ventende som avvikles uten rapport<strong>er</strong>t <strong>aktivitet</strong>I analyse II har vi koblet ventelistedata for 2011 med <strong>aktivitet</strong>sdata for somatisk spesialisthelsetjeneste forp<strong>er</strong>ioden 2012-2013.Data <strong>er</strong> koblet på rapport<strong>er</strong>ingsenhet, <strong>pa</strong>sient <strong>og</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iode. Det vil si at vi let<strong>er</strong> ett<strong>er</strong> <strong>aktivitet</strong>innenfor samme forløp ell<strong>er</strong> syketilfelle for den enkelte <strong>pa</strong>sient. Ikke alle ventende har latt seg koble pådenne måten. Dette kan skyldes- At <strong>pa</strong>sienten av ulike årsak<strong>er</strong> ikke leng<strong>er</strong> <strong>er</strong> aktuell for helsehjelp, <strong>og</strong> avvikles ikke-ordinært fraventelisten.- At <strong>pa</strong>sienten ikke var reelt ventende, <strong>og</strong> <strong>er</strong> ryddet av ventelisten- Tekniske omlegging<strong>er</strong> som gjør at en ikke kan følge henvisningsp<strong>er</strong>ioden ov<strong>er</strong> årFor Sykehuset Telemark HF var det ikke mulig å koble data <strong>mellom</strong> 2011 <strong>og</strong> 2012/2013 påhenvisningsp<strong>er</strong>iode på grunn av databasesammenslåing <strong>og</strong> omlegging av identifis<strong>er</strong>ing henvisningen. Datafor Telemark HF <strong>er</strong> data d<strong>er</strong>for koblet på p<strong>er</strong>son <strong>og</strong> fagområde <strong>og</strong> dato for mottak av henvisning.For Enhet<strong>er</strong> i Helse Midt-Norge måtte det <strong>og</strong>så gjøres spesielle til<strong>pa</strong>sning<strong>er</strong> i koblingen, da numm<strong>er</strong> forhenvisningsp<strong>er</strong>ioden var kuttet i rapport<strong>er</strong>ingen i 2011.Innen somatiske fagområd<strong>er</strong> tell<strong>er</strong> vi 262 758 ventende ved utgangen av 2011. Av disse grei<strong>er</strong> vi ikke åkoble <strong>aktivitet</strong> for 2012 <strong>og</strong> 2013 på samme henvisningsp<strong>er</strong>iode for 58 436 henvisning<strong>er</strong>, dvs. 22 prosent.D<strong>er</strong>som en inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> henvisning<strong>er</strong> med ubestemt fagområde <strong>er</strong> tallene 266 978 ventende <strong>og</strong> 61 459 utenkobling, dvs. 23 prosent.33
Tabellen und<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> hvor stor andel av henvisningene som <strong>er</strong> koblet med <strong>aktivitet</strong> i somatisk sykehus p<strong>er</strong>helseforetak. Det <strong>er</strong> koblet for samme henvisningsp<strong>er</strong>iode, det vil si for samme forløp ell<strong>er</strong> syketilfelle 9 .Tabell 3.8: Andel av henvisningene koblet med <strong>aktivitet</strong> i somatisk sykehus, p<strong>er</strong> helseforetakHelseforetakAntallventendeAntallkobletAndelkobletSunnaas sykehus HF 487 404 83 %St. Olavs Hospital HF 16116 13038 81 %Vestre Viken HF 18546 14897 80 %Lovisenb<strong>er</strong>g diakonale sykehus A/S 5020 3566 71 %Diakonhjemmet sykehus A/S 1696 1492 88 %Ak<strong>er</strong>shus univ<strong>er</strong>sitetssykehus HF 16441 12713 77 %Sykehuset Innlandet HF 17624 15358 87 %Sykehuset Østfold HF 10696 8666 81 %Helse Stavang<strong>er</strong> HF 13960 12184 87 %Helse Fonna HF 6004 5117 85 %Helse B<strong>er</strong>gen HF 16023 13972 87 %Helse Førde HF 5693 5037 88 %Helse Nord Trøndelag HF 5547 4663 84 %Helse Finnmark HF 5076 3895 77 %Univ<strong>er</strong>sitetssykehuset Nord-Norge HF 16922 13849 82 %Nordlandssykehuset HF 10443 8333 80 %Helgelandssykehuset HF 4325 3699 86 %Sørlandet Sykehus HF 14705 12203 83 %Sykehuset i Vestfold HF 9521 7773 82 %Sykehuset Telemark HF 7265 3938 54 %Oslo univ<strong>er</strong>sitetssykehus HF 34961 18487 53 %Helse Møre <strong>og</strong> Romsdal HF 14153 12005 85 %Privat Sør-Øst HF 6279 4911 78 %Privat Vest HF 4286 3414 80 %Private HF 969 826 85 %Total 262758 204440 78 %Hos ventende ved utgangen av 2011 d<strong>er</strong> vi ikke finn<strong>er</strong> <strong>aktivitet</strong> på samme henvisningsp<strong>er</strong>iode påfølgendeår, finn<strong>er</strong> vi at 6 970 har hatt <strong>aktivitet</strong> innen samme fagområde ved det sykehuset de opprinnelig ventet,men registr<strong>er</strong>t på en annen henvisningsp<strong>er</strong>iode. Av disse <strong>er</strong> om lag 17 prosent kommet inn somøyeblikkelig hjelp. D<strong>er</strong>som en kobl<strong>er</strong> på somatisk <strong>aktivitet</strong> uavhengig av fagområde, finn<strong>er</strong> vi at 21 554 avde ventende har mottatt helsehjelp innen andre somatiske fagområd<strong>er</strong> ved samme sykehus. 28 prosentav disse <strong>er</strong> kommet inn som øyeblikkelig hjelp. Av de <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> som ikke mottok helsehjelp d<strong>er</strong> deopprinnelig ventet, finn<strong>er</strong> vi at 3 232 har mottatt helsehjelp innen samme fagområde, men ved et annetbehandlingssted.9 For Sykehuset Telemark HF <strong>og</strong> Helse Midt-Norge ble kobling til<strong>pa</strong>sset av tekniske årsak<strong>er</strong>. For Sykehuset Telemark kan samme forløp tellesfl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong> når en tell<strong>er</strong> henvisningsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> p<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient..34
For noe ov<strong>er</strong> 28 000 ventende ved utgangen av 2011 finn<strong>er</strong> vi ikke <strong>aktivitet</strong> på i 2012 <strong>og</strong> 2013. Ov<strong>er</strong> 1/3 avdisse var ventende ved OUS HF. Dette kan skyldes at det <strong>er</strong> gjort tekniske omlegging<strong>er</strong> <strong>og</strong> rydding iventelistene i p<strong>er</strong>ioden.1 384 av de som <strong>er</strong> ventende ved utgangen av 2011, <strong>vent<strong>er</strong></strong> fremdeles ved utgangen av 2013.Tabell 3.9: Innmåte hastegrad for ventende i 2011 som har mottatt helsehjelp i 2012 <strong>og</strong> 2013 innensamme fagområde, men ikke i samme henvisningsp<strong>er</strong>iode.AntallProsentAkutt = uten opphold / venting 1 209 17,3Ikke akutt, men behandling innen 6 tim<strong>er</strong> 12 0,2Venting <strong>mellom</strong> 6 <strong>og</strong> 24 tim<strong>er</strong> 17 0,2Planlagt ell<strong>er</strong> frisk nyfødt 5 732 82,2Total 6 970 100,0Tabell 3.10: Innmåte hastegrad for ventende 2011 som har mottatt helsehjelp i annet fagområde 2012 <strong>og</strong>2013.AntallProsentAkutt = uten opphold / venting 5 979 27,7Ikke akutt, men behandling innen 6 tim<strong>er</strong> 142 0,7Venting <strong>mellom</strong> 6 <strong>og</strong> 24 tim<strong>er</strong> 27 0,1Planlagt ell<strong>er</strong> frisk nyfødt 15 406 71,5Total 21 554 100,035
4 FORHOLDET MELLOM VENTETID,VENTEL<strong>IS</strong>TER OG SYKEHUSENESAKTIVITET4.1 Forhold som påvirk<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>Endring<strong>er</strong> i hvor lenge <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> må vente på utredning <strong>og</strong> behandling kan grovt sett antas å påvirkes avto hovedfaktor<strong>er</strong>;- Utviklingen i ett<strong>er</strong>spørsel i form av henvisning<strong>er</strong> til ventelisten <strong>og</strong> antall som står i kø- Utviklingen i antall som får utredning <strong>og</strong> behandling i helsetjenestenMange forhold knyttet til tilbud <strong>og</strong> ett<strong>er</strong>spørsel av helsetjenest<strong>er</strong> kan potensielt påvirke størrelsen påkøen <strong>og</strong> ka<strong>pa</strong>siteten i et system. Befolkningsvekst <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i ald<strong>er</strong>ssammensetning vil i seg selvpåvirke antallet som henvises. For å hindre forlenget <strong>ventetid</strong> må den faktiske <strong>aktivitet</strong>en d<strong>er</strong>for til<strong>pa</strong>ssesdette. I tillegg kan ulike mekanism<strong>er</strong> bidra til et komplis<strong>er</strong>t samspill <strong>mellom</strong> omfanget av henvisning<strong>er</strong>(ett<strong>er</strong>spørsel) <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> (tilbud) i helsetjenesten.Antall henvisning<strong>er</strong> kan blant annet påvirkes av fastlegenes vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>, antatt <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> alt<strong>er</strong>nativ<strong>er</strong> tilbehandling (oppfølging fra fastlege, vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> av <strong>hva</strong> som ikke skal/bør behandles, behandling hosprivate osv). Eventuelle kostnad<strong>er</strong> kan <strong>og</strong>så påvirke ett<strong>er</strong>spørselen, men <strong>er</strong> av liten betydning i norskspesialisthelsetjeneste 10 .Aktiviteten <strong>og</strong> gjennomstrømningshastigheten av elektive <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ved et sykehus vil påvirkes av mangebåde sykehusint<strong>er</strong>ne <strong>og</strong> ekst<strong>er</strong>ne forhold. I det enkelte sykehus vil ka<strong>pa</strong>sitet på utredning (bla. radiol<strong>og</strong>i,laboratorie), sengeka<strong>pa</strong>sitet, op<strong>er</strong>asjonsstu<strong>er</strong>, p<strong>er</strong>sonell være av betydning. Ventetiden til enkeltgrupp<strong>er</strong>kan vid<strong>er</strong>e påvirkes av priorit<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> ressurs<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nt i sykehuset, for eksempel omfang avressurs<strong>er</strong> som går til å ivareta øyeblikkelig hjelp-funksjonen. Sykehusenes evne til å utnytte tilgjengelig<strong>er</strong>essurs<strong>er</strong> gjennom god organis<strong>er</strong>ing <strong>og</strong> gode rutin<strong>er</strong> kan <strong>og</strong>så påvirke <strong>ventetid</strong>. For eksempel vil godforvalting av ventelistene gjennom effektiv organis<strong>er</strong>ing av køen <strong>og</strong> håndt<strong>er</strong>ing av utsettels<strong>er</strong>, utnytting avledig ka<strong>pa</strong>sitet <strong>og</strong> unngåelse av strykning<strong>er</strong> bidra til høy utnyttelse av ressursene. Viktige ytre forhold sompåvirk<strong>er</strong> driften <strong>er</strong> endring<strong>er</strong> i antall henviste <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> <strong>og</strong> helsepolitiske insentiv<strong>er</strong>, regul<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> <strong>og</strong>ressurstilførsel. Dette <strong>er</strong> grunnleggende rammebetingels<strong>er</strong> for det som skj<strong>er</strong> i helseforetakene.Formålet med dette kapitlet <strong>er</strong> å stud<strong>er</strong>e samspillet <strong>mellom</strong> ventelist<strong>er</strong>, <strong>aktivitet</strong> ved sykehusene <strong>og</strong><strong>ventetid</strong>. Hvordan har de ulike størrelsene <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>smålene utviklet seg <strong>og</strong> <strong>hvordan</strong> <strong>er</strong> <strong>forholdet</strong><strong>mellom</strong> dem? Et hovedspørsmål <strong>er</strong> i hvilken grad <strong>ventetid</strong>en s<strong>er</strong> ut til å påvirkes av endring<strong>er</strong> i antallet<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> på venteliste <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong>snivået ved sykehusene.10 Kostnadene hos alt<strong>er</strong>native tilbud i det private markedet kan imidl<strong>er</strong>tid virke inn <strong>og</strong> reisekostnad<strong>er</strong> knyttet til frittsykehusvalg..36
Tidlig<strong>er</strong>e publikasjon<strong>er</strong> fra Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> ingen klar sammenheng <strong>mellom</strong> endring i <strong>aktivitet</strong><strong>og</strong> endring i <strong>ventetid</strong> når man sammenstill<strong>er</strong> nasjonale utviklingstall (Helsedirektoratet 2009). De tidlig<strong>er</strong>eanalysene har imidl<strong>er</strong>tid vært bas<strong>er</strong>t på nasjonale tall. I denne analysen tar vi utgangspunkt i data påhelseforetaksnivå for å stud<strong>er</strong>e samvariasjonen i disse størrelsene.Den elektive <strong>aktivitet</strong>en i sykehusene- <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> fra ventelisteAntall henvisning<strong>er</strong> uttrykk<strong>er</strong> ett<strong>er</strong>spørselen ett<strong>er</strong> planlagt utredning <strong>og</strong> behandling ved sykehusene, men<strong>aktivitet</strong>en ved sykehusene består både av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som komm<strong>er</strong> som øyeblikkelig hjelp, <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> somtas inn fra venteliste <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som følges opp ett<strong>er</strong> avsluttet behandling (kontroll<strong>er</strong> <strong>og</strong> lign.). Vedsengeavdelingene utgjør <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> innlagt som øyeblikkelig hjelp 70 prosent av <strong>aktivitet</strong>en. Dette <strong>er</strong> ihovedsak <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som ikke står/har stått på venteliste. Hovedtyngden av den polikliniske <strong>aktivitet</strong> <strong>er</strong>d<strong>er</strong>imot planlagt (elektiv) kontakt med spesialisthelsetjenesten. En stor andel av disse <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> tas innfra venteliste, selv om poliklinikkene <strong>og</strong>så tar seg av en del ett<strong>er</strong>behandling <strong>og</strong> kontroll av behandlede<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> (<strong>og</strong>så <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har vært innlagt). Den planlagte <strong>aktivitet</strong>en ved poliklinikkene dekk<strong>er</strong> altsåm<strong>er</strong> enn oppfølging av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> fra venteliste. De som ikke tas inn fra venteliste <strong>er</strong> planlagte kontroll<strong>er</strong>ell<strong>er</strong> øyeblikkelig hjelp.Antakels<strong>er</strong> om sammenheng<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>Ved en gitt ka<strong>pa</strong>sitet ved et sykehus vil en økning i antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som henvises <strong>og</strong> settes på venteliste giøkt <strong>ventetid</strong>. Hvis antallet henvisning<strong>er</strong> ikke voks<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>en øk<strong>er</strong> kan man anta at <strong>ventetid</strong>enredus<strong>er</strong>es. Men det som på kort sikt <strong>er</strong> et effektivt virkemiddel for redus<strong>er</strong>t <strong>ventetid</strong> kan <strong>og</strong>så påvirkeett<strong>er</strong>spørselen i form av fl<strong>er</strong>e henvisning<strong>er</strong> <strong>og</strong> leng<strong>er</strong> kø. I noen tilfell<strong>er</strong> kan økt <strong>aktivitet</strong> i sykehusene sombidrar til kort<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong> på kort sikt d<strong>er</strong>for bidra til lengre <strong>ventetid</strong> på litt lengre sikt hvis henvisningeneøk<strong>er</strong> som følge av lett<strong>er</strong>e tilgang til behandling. Tilgjengelighet til utredning <strong>og</strong> behandling kan d<strong>er</strong>for <strong>og</strong>såøke samtidig som <strong>ventetid</strong>en øk<strong>er</strong>.Modellen nedenfor skiss<strong>er</strong><strong>er</strong> tilgjengelige ventelistemål <strong>og</strong> flyten inn <strong>og</strong> ut av ventelisten, samt koblingentil registr<strong>er</strong>t <strong>aktivitet</strong> ett<strong>er</strong> at <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>er</strong> ordinært avviklet fra ventelisten.Figur 4.0 Framstilling av ventelisteflyten37
4.2 Datagrunnlag <strong>og</strong> sentrale mål i analysenDatagrunnlaget for analysen <strong>er</strong> ventelistedata <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>sdata fra norske sykehus for p<strong>er</strong>ioden fra 2003til 2013, <strong>og</strong> som <strong>er</strong> innrapport<strong>er</strong>t til Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong>. Ventetid<strong>er</strong> <strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på tid fra henvisning tilstart helsehjelp. P<strong>er</strong> i dag inklud<strong>er</strong>es det ikke forløpsinformasjon i rapport<strong>er</strong>te data som kan identifis<strong>er</strong>etidspunkt for avsluttet utredning <strong>og</strong> start behandling.De sentrale variablene i analysen <strong>er</strong> ulike mål på utviklingen i <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> (ett<strong>er</strong>spørsel) <strong>og</strong><strong>aktivitet</strong> (<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> avviklet fra venteliste, antall behandling<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong>/sykehusopphold).Mål på <strong>ventetid</strong>:a. Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> (aritmetisk gjennomsnitt av alle <strong><strong>pa</strong>sientene</strong>s <strong>ventetid</strong>)b. Median <strong>ventetid</strong>; antall dag<strong>er</strong> hvor 50 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>er</strong> tatt av ventelisten.Halv<strong>pa</strong>rten av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> kort<strong>er</strong>e <strong>og</strong> halv<strong>pa</strong>rten lengre.c. 90-prosentp<strong>er</strong>centil: Antall dag<strong>er</strong> til 90 prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>er</strong> tatt til behandling. 10prosent av <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> <strong>vent<strong>er</strong></strong> lengre.Mål på ventelist<strong>er</strong>a. Nye henvisning<strong>er</strong>: Nye <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har tilkommet ventelisten i løpet av en p<strong>er</strong>iode.b. Ventende: Antall som står på venteliste i slutten av hv<strong>er</strong> p<strong>er</strong>iode.Mål på <strong>aktivitet</strong>:a) Kirurgisk behandling innen somatiske fagområd<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på prosedyrekodev<strong>er</strong>k (NCSP), <strong>og</strong>DRG-systemet (diagnos<strong>er</strong>elat<strong>er</strong>te grupp<strong>er</strong>).b) Polikliniske kontakt<strong>er</strong> innen fagområdet (ekskl dagbehandling/dagkirurgi) bas<strong>er</strong>t pådiagnosekodev<strong>er</strong>k (ICD-10).c) For somatisk sektor totalt inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> antall døgnopphold, h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> <strong>og</strong>så utvikling i omfangav øyeblikkelig hjelp.AnalysenivåAnalysen har et institusjonsp<strong>er</strong>spektiv <strong>og</strong> ikke et befolkningsp<strong>er</strong>spektiv. I dette ligg<strong>er</strong> det at alle tall forregion<strong>er</strong> <strong>og</strong> helseforetak gjenspeil<strong>er</strong> <strong>aktivitet</strong>en ved institusjonene som tilhør<strong>er</strong> regionen ell<strong>er</strong>helseforetakene. Data gjenspeil<strong>er</strong> ikke nødvendigvis variasjon<strong>er</strong> i befolkningens tilgjengelighet tiltjenest<strong>er</strong>. En viktig grunn til at dette p<strong>er</strong>spektivet <strong>er</strong> valgt knyttes til ge<strong>og</strong>rafiske forskjell<strong>er</strong> i bruken avspesialisthelsetjenest<strong>er</strong> som ikke innrapport<strong>er</strong><strong>er</strong> ventelistedata til NPR (private sykehus <strong>og</strong>avtalespesialist<strong>er</strong>). Vi vil d<strong>er</strong>med ikke sammenligne antallet på venteliste i ge<strong>og</strong>rafiske områd<strong>er</strong>, menfokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på utviklingen i ventelist<strong>er</strong>, <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> med utgangspunkt i institusjonene som lev<strong>er</strong><strong>er</strong>ventelistedata. Når vi s<strong>er</strong> på forskjell<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> enhet<strong>er</strong> (fra kap 4.5) inngår kun de offentligehelseforetakene. Hovedårsaken <strong>er</strong> store svingning<strong>er</strong>, manglende rapport<strong>er</strong>ing <strong>og</strong> til dels små tall som girbetydelige metodiske utfordring<strong>er</strong> ved inklusjon av de private institusjonene.Utvikling i datagrunnlagNår vi skal beskrive <strong>og</strong> analys<strong>er</strong>e utviklingen i ventelistetall <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> ved norske helseforetak <strong>er</strong> detviktig å minne om at det gjennom årene har vært både tekniske <strong>og</strong> definisjonsmessige endring<strong>er</strong> som38
idrar til at resultatene må tolkes med forsiktighet. I noen tilfell<strong>er</strong> kan vi håndt<strong>er</strong>e f eks manglede datagjennom estim<strong>er</strong>ing av nye tall, ell<strong>er</strong> sjekke om resultatene <strong>er</strong> robuste ved å holde visse institusjon<strong>er</strong> medusikre tall ell<strong>er</strong> årgang<strong>er</strong> utenfor. I praksis <strong>er</strong> det likevel vanskelig sikre en fullgod <strong>og</strong> detalj<strong>er</strong>tkvalitetssikring av sammenlignbarhet ov<strong>er</strong> en lang tidsp<strong>er</strong>iode.Ofte vil mangl<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> feil i datagrunnlaget bidra til å tilsløre viktige resultat<strong>er</strong>, men vi må <strong>og</strong>så væreoppm<strong>er</strong>ksomme på muligheten for å gjøre feilslutning<strong>er</strong>. Dette gjeld<strong>er</strong> spesielt når vi arbeid<strong>er</strong> medaggreg<strong>er</strong>te data, i vårt tilfelle data for helseforetak <strong>og</strong> Norge totalt. I analysen brukes både data p<strong>er</strong> t<strong>er</strong>tial(4mnd) i året <strong>og</strong> for hele år.4.3 Nasjonal utvikling i ventelistetall, <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> ved sykehuseneI det følgende skiss<strong>er</strong>es den gen<strong>er</strong>elle utviklingen i ventelistetall, <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> i p<strong>er</strong>ioden fra 2003til 2013, både for å se <strong>hvordan</strong> utviklingen har vært <strong>og</strong> som et grunnlag for å se på sammenhengen<strong>mellom</strong> de ulike størrelsene.I slutten av 2013 sto i ov<strong>er</strong>kant av 240 000 ventende på venteliste innen somatiske fagområd<strong>er</strong> <strong>og</strong> siden2003 har antallet økt med ca 30 prosent. Dette betyr ikke nødvendigvis en forv<strong>er</strong>ring av tilbudet ispesialisthelsetjenesten siden 2003. Det betyr at fl<strong>er</strong>e står i kø på et gitt tidspunkt. Av figuren s<strong>er</strong> vi <strong>og</strong>såat antallet som blir avviklet fra ventelisten i løpet av året var nesten fire gang<strong>er</strong> så høyt som antalletventende <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> <strong>og</strong> antall at nyhenviste var enda høy<strong>er</strong>e. D<strong>er</strong>som det ikke hadde kommet til nyehenvisning<strong>er</strong>, kunne ventelistene bli avviklet i løpet av noen få måned<strong>er</strong>. På grunn av den store strømmenav nye henvisning<strong>er</strong> kan ventelistene ikke avskaffes <strong>og</strong> <strong>er</strong> først <strong>og</strong> fremst int<strong>er</strong>essante sammenholdt medmål på <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong>.På grunn av en gradvis ov<strong>er</strong>gang i rapport<strong>er</strong>ingsformat fra 2008 <strong>er</strong> noe av veksten i p<strong>er</strong>ioden fra 2009-2011 forårsaket av dette hell<strong>er</strong> enn reell vekst. Endring<strong>er</strong> i håndt<strong>er</strong>ing av <strong>pa</strong>sientbestemte utsettels<strong>er</strong> iventelistetallene i 2012 <strong>og</strong> 2013 førte <strong>og</strong>så til noe økning av antall ventende <strong>og</strong> ordinært avviklet. Detteinngår i tallene.39
2003 2004 2005 2006 2007 20081500000125000010000007500005000002500000Ventende SomatikkOrdinært avvikletsomatikkNyhenviste Somatikk2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Figur 4.1 Antall ventende, antall ordinært avviklet fra venteliste <strong>og</strong> antall nyhenviste i løpet av året forsomatiske fagområd<strong>er</strong> 2003-2013.9000080000700006000050000400003000020000100000Ventende PHOrdinærtavviklet PHNyhenviste PH20092010201120122013Figur 4.2 Antall ventende, antall ordinært avviklet fra venteliste <strong>og</strong> antall nyhenviste i løpet av året ipsykisk helsev<strong>er</strong>n 2003-2013.4.3.1 Ulike mål på <strong>ventetid</strong>Ventetid kan beskrives på fl<strong>er</strong>e måt<strong>er</strong> <strong>og</strong> ved hjelp av ulike statistiske mål. Nedenfor vis<strong>er</strong> vi faktiskendring i ulike mål på <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> endring hv<strong>er</strong>t år i forhold til 2003 for somatiske fagområd<strong>er</strong> samlet <strong>og</strong>for psykisk helsev<strong>er</strong>n. Et viktig poeng <strong>er</strong> å vise at <strong>ventetid</strong>sutviklingen kan fremstå som ganske forskjelligalt ett<strong>er</strong> hvilket mål man s<strong>er</strong> på.40
200175150Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>125100755025Median <strong>ventetid</strong>Ventetid 90 prosent-p<strong>er</strong>centil02003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Figur 4.3 Utvikling i ulike <strong>ventetid</strong>smål 2003-2013 for somatisk fagområde totalt1,21,151,11,0510,950,90,850,80,750,70,650,62003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>Median <strong>ventetid</strong>Ventetid 90-prosentp<strong>er</strong>centilFigur 4.4 Prosent endring i ulike <strong>ventetid</strong>smål fra 2003 for somatisk fagområde totalt (2003=1).1801601401201008060Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>Median <strong>ventetid</strong>Ventetid 90-prosentp<strong>er</strong>centil402002003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Figur 4.5 Utvikling i ulike <strong>ventetid</strong>smål 2003-2013, fagområde psykisk helsev<strong>er</strong>n totalt41
1,41,31,21,110,9Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>Median <strong>ventetid</strong>Ventetid 90-prosentp<strong>er</strong>centil0,80,70,62003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Figur 4.6 Prosent endring i ulike <strong>ventetid</strong>smål fra 2003 for fagområde psykisk helsev<strong>er</strong>n totalt(2003=1).Den blå linja i figurene represent<strong>er</strong><strong>er</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>, den grønne <strong>er</strong> 90-prosentp<strong>er</strong>centilen <strong>og</strong>den røde median <strong>ventetid</strong> (50-prosentp<strong>er</strong>centilen). For somatisk sektor har gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> hattmod<strong>er</strong>ate svingning<strong>er</strong> i p<strong>er</strong>ioden 2003-2013, ved at <strong>ventetid</strong>en først gikk noe ned, d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> noe opp igjen,<strong>og</strong> så falt ned igjen de tre siste årene. Figur 4.4 illustr<strong>er</strong> at utviklingen i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> forsomatikken følg<strong>er</strong> utviklingen i antall langtidsventende (90-prosentp<strong>er</strong>centilen). Mens gjennomsnittet bl<strong>er</strong>edus<strong>er</strong>t fra 81 til 75 dag<strong>er</strong> i denne p<strong>er</strong>ioden, vis<strong>er</strong> utviklingen i median <strong>ventetid</strong> en økning fra 33 til 42dag<strong>er</strong>. Bruk<strong>er</strong> man kun gjennomsnitt som mål på <strong>ventetid</strong> kan man d<strong>er</strong>for få et ufullstendig bilde avutviklingen, spesielt fordi dette målet <strong>er</strong> sensitivt for langtidsventende. Gjennom å bruke fl<strong>er</strong>e mål kan vibåde se at andel med lang <strong>ventetid</strong> har vari<strong>er</strong>t <strong>og</strong> påvirket gjennomsnittet, <strong>og</strong> at det <strong>er</strong> noen dag<strong>er</strong> økt<strong>ventetid</strong> for de <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> som <strong>vent<strong>er</strong></strong> i 1-2 måned<strong>er</strong>.Innen psykisk helsev<strong>er</strong>n <strong>er</strong> det en svært kraftig reduksjon i langtidsventende. Dette har medført at dengjennomsnittlige <strong>ventetid</strong>en ble redus<strong>er</strong>t fra 68 til 53 dag<strong>er</strong> fra 2006 til 2013. Det <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid noeusikk<strong>er</strong>t om nedgangen kun skyldes en reell nedgang ell<strong>er</strong> om den <strong>og</strong>så kan knyttes tilregistr<strong>er</strong>ingsendring<strong>er</strong> <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> rydding i ventelistene. Reduksjonen i 90-prosentp<strong>er</strong>centilen <strong>er</strong> langtst<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e (-30 prosent i forhold til 2003) enn nedgangen i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> (-11 prosent). Også forpsykisk helsev<strong>er</strong>n har median <strong>ventetid</strong> gått noe opp i løpet av tiårs-p<strong>er</strong>ioden, men har vært svært stabil desiste 7-8 årene.I figur 4.7 <strong>og</strong> 4.8 <strong>er</strong> gjennomsnittlig <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong> vist for noen av de største fagområdene innensomatisk sektor <strong>og</strong> som samtidig har relativt sett lengst <strong>ventetid</strong> (av de store gruppene) 11 . Psykiskhelsev<strong>er</strong>n <strong>er</strong> inklud<strong>er</strong>t for sammenligningens skyld.11 Av mindre fagområd<strong>er</strong> (i antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>) vis<strong>er</strong> publikasjon<strong>er</strong> fra NPR at fagområd<strong>er</strong> som plastikk-kirurgi, karkirurgi, kjevekirurgi, hud <strong>og</strong>ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong>, barnekirurgi har lang <strong>ventetid</strong> (relativt sett) (se bla Helsedirektoratet 2014).42
13012011010090807060504030202003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Psykisk helsev<strong>er</strong>nOrt KirØNHØyeHj<strong>er</strong>teFordøyelseFigur 4.7 Utvikling i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> for utvalgte fagområd<strong>er</strong> 2003-201390807060504030Psykisk helsev<strong>er</strong>nOrt KirØNHØyeHj<strong>er</strong>teFordøyelse202003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Figur 4.8 Utvikling i median <strong>ventetid</strong> for utvalgte fagområd<strong>er</strong> 2003-2013Størst variasjon <strong>og</strong> samtidig økning i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> har fagområdene ortopedisk kirurgi <strong>og</strong> øye.For ortopedisk kirurgi <strong>er</strong> det en klar økning både i gjennomsnitt <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong>, men det har værttendens til nedgang de siste årene ett<strong>er</strong> en topp i 2010. Ventetid til utredning ell<strong>er</strong> behandling forhj<strong>er</strong>tesykdom har vært svært stabil, men vi s<strong>er</strong> en stigende tendens de siste årene. For <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som<strong>vent<strong>er</strong></strong> på utredning ell<strong>er</strong> behandling av tilstand<strong>er</strong> relat<strong>er</strong>t til fordøyelse har <strong>ventetid</strong>en vært ganske stabil,men var litt lengre i p<strong>er</strong>ioden 2008-2009.4.3.2 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> på nasjonalt nivåI figurene 4.9 til 4.15 framstilles utviklingen i <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for somatiske fagområd<strong>er</strong>totalt, for noen av de største fagområdene innen somatikken <strong>og</strong> for psykisk helsev<strong>er</strong>n. Tall for årene 2004-2013 ses i relasjon til (divid<strong>er</strong>es med) 2003. Eksempelvis vil en v<strong>er</strong>di på 1,2 være det samme som 20prosent endring.Virksomhet utført av private spesialist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehus inngår ikke i ventelistedataene innrapport<strong>er</strong>t til NPR<strong>og</strong> inngår d<strong>er</strong>for hell<strong>er</strong> ikke i <strong>aktivitet</strong>sdataene nedenfor. Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for viktig å huske at fl<strong>er</strong>e avfagområdene som beskrives h<strong>er</strong> har et betydelig innslag av <strong>aktivitet</strong> som utføres av private, men finansi<strong>er</strong>t43
av det offentlige. Det gjøres <strong>og</strong>så oppm<strong>er</strong>ksom på at polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> gjennomgående <strong>er</strong>eksklusive dagkirurgi/dagopphold.1,51,41,31,21,110,90,82003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Elektiv kirurgi totaltVentende 3 t<strong>er</strong>tialOrdinært avvikletMedian VentetidPoliklinisk <strong>aktivitet</strong> (eks dagkir/dagopph)NyhenvisteGjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>Figur 4.9 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> innen somatiske fagområd<strong>er</strong> fra 2003-2013.(2003=1).For somatisk sektor samlet har det vært en st<strong>er</strong>k vekst i den polikliniske <strong>aktivitet</strong>en <strong>og</strong> figuren vis<strong>er</strong> atantall ventende har vokst i samme takt, men med større svingning<strong>er</strong>. I p<strong>er</strong>ioden 2009-2011 <strong>er</strong> noe avveksten i ventelistetallene <strong>og</strong> poliklinisk <strong>aktivitet</strong> knyttet til nytt rapport<strong>er</strong>ingssystem (NPR melding).Analys<strong>er</strong> NPR har gjennomført vis<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid at <strong>ventetid</strong>sutviklingen ikke var påvirket avrapport<strong>er</strong>ingsmåte <strong>og</strong> ov<strong>er</strong>gangen til NPR-melding. Volumet av elektiv kirurgi innen somatikken vokstemed i ov<strong>er</strong>kant av 10 prosent fra 2003 til 2011 <strong>og</strong> har siden vært stabilt. Median <strong>ventetid</strong> følg<strong>er</strong> nestensamme kurve. Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> har delvis samme utvikling, men redus<strong>er</strong>es mot slutten avp<strong>er</strong>ioden.I figur 4.10 s<strong>er</strong> vi at ortopedisk kirurgi, som <strong>er</strong> det største fagområdet innen somatisk sektor har en relativtlik utvikling som somatikken totalt. Antall avviklet fra ventelisten gikk noe ned fram til 2008, for d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> åøke igjen. Vi s<strong>er</strong> at den kirurgiske <strong>aktivitet</strong>en ikke gikk ned, men økte svakt helt fram til 2008, hvorvekstkurven ble bratt<strong>er</strong>e et <strong>pa</strong>r år <strong>og</strong> ble stabil ett<strong>er</strong> det. Ventetiden økte imidl<strong>er</strong>tid fra 2005-2006 <strong>og</strong> framtil 2010, for d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> å gå litt ned. Den st<strong>er</strong>ke veksten i polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> antall ventende,spesielt i 2009 <strong>og</strong> 2010, <strong>er</strong> som sagt tidlig<strong>er</strong>e forst<strong>er</strong>ket av nytt rapport<strong>er</strong>ingssystem. Noen år <strong>er</strong> holdtutenfor i <strong>aktivitet</strong>smålene på grunn av st<strong>er</strong>ke avvik fra trenden som skyldes feil i datagrunnlaget ell<strong>er</strong>særlige forhold som vi ikke har ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong>.44
1,81,71,61,51,41,31,21,110,90,80,70,62003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ort Kir ventende 3 t<strong>er</strong>tOrt Kir Avviklet ventelisteSkjelett-Muskel_PolMedianVentOrt Kir NyhenvisteKirurgi på bevelsesgap<strong>pa</strong>ratetGjs_<strong>ventetid</strong>Figur 4.10 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for fagområdet ortopedisk kirurgi fra 2003-2013.(2003=1).1,81,71,61,51,41,31,21,110,90,82003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013PHV Polikl kons Pasient<strong>er</strong> PHV NyhenvisteOrdinært avviklet Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> MedianVentVentende 3T<strong>er</strong>tialFigur 4.11 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for psykisk helsev<strong>er</strong>n fra 2003-2013 (2003=1).For psykisk helsev<strong>er</strong>n <strong>er</strong> tallene samlet for voksne <strong>og</strong> barn,- <strong>og</strong> unge <strong>og</strong> vi har ikke komplette <strong>aktivitet</strong>stallfor hele p<strong>er</strong>ioden. Fra 2003 til 2006 var det en vekst i antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som ble tatt inn fra venteliste(ordinært avviklede) samtidig som antall nyhenviste <strong>og</strong> antall ventende økte. Også <strong>ventetid</strong>en økte idenne p<strong>er</strong>ioden. Siden ble antall avviklede noe redus<strong>er</strong>t <strong>og</strong> lå ganske stabilt fram til 2011, mens median<strong>ventetid</strong> gradvis økte <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> gikk ned fordi det ble færre langtids<strong>vent<strong>er</strong></strong>e.45
1,81,71,61,51,41,31,21,11,00,90,80,70,62003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Øye ventendeØye AvvikletMedianVentØye NyhenvisteGjs_<strong>ventetid</strong>Figur 4.12 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for fagområdet øyesykdomm<strong>er</strong> fra 2003-2013(2003=1).Innen fagområdet for øyesykdomm<strong>er</strong> gikk <strong>ventetid</strong>en ned i årene ett<strong>er</strong> sykehusreformen, for så å økeigjen fra 2006 <strong>og</strong> fram til 2010. Fram til 2009-2010 var nivået på ventelistetallene relativt stabile <strong>og</strong> viantar at veksten i ventende, avviklede <strong>og</strong> nyhenviste i nettopp disse to årene delvis skyldes omlegging tilnytt rapport<strong>er</strong>ingsformat. Endring<strong>er</strong> i øyekirurgi <strong>er</strong> utelatt fordi det var vanskelig å framstille utviklingenpå en korrekt måte, noe som skyldes endring<strong>er</strong> klassifis<strong>er</strong>ingen av prosedyr<strong>er</strong> i fra kirurgisk til medisinskDRG. Totalt sett kan vi si at utviklingen innenfor øyeområdet har vært relativt stabil, men med noensvingning<strong>er</strong>. Mest tydelig s<strong>er</strong> vi at <strong>ventetid</strong>en har svingt, fra st<strong>er</strong>k reduksjon i begynnelsen på p<strong>er</strong>ioden, tilen tilsvarende økning fra 2006 til 2010 for d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> å være stabil. Ventetiden lå i 2013 litt und<strong>er</strong> 2003-nivå,men godt ov<strong>er</strong> nivået på midten av p<strong>er</strong>ioden.46
1,81,71,61,51,41,31,21,11,00,90,82003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Hj<strong>er</strong>te ventende Hj<strong>er</strong>te Nyhenviste Hj<strong>er</strong>te AvvikletHj<strong>er</strong>te_Kir Hj<strong>er</strong>te_Pol Gjs <strong>ventetid</strong>MedianVentFigur 4.13 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for fagområdet hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> fra 2003-2013(2003=1).Innenfor hj<strong>er</strong>teområdet <strong>er</strong> enkelte år <strong>er</strong> utelatt fra figuren på noen mål på grunn av st<strong>er</strong>ke avvik fratrenden. Dette skyldes antakelig feil ell<strong>er</strong> særlige forhold vi ikke har ov<strong>er</strong>sikt ov<strong>er</strong>. Samlet sett s<strong>er</strong> vi atventelistetallene gikk litt opp <strong>og</strong> ned i p<strong>er</strong>ioden 2003-2009, men ett<strong>er</strong> det har både <strong>aktivitet</strong>, venteliste <strong>og</strong><strong>ventetid</strong><strong>er</strong> økt klart. H<strong>er</strong> kan det se ut til at ett<strong>er</strong>spørselen ett<strong>er</strong> utredning <strong>og</strong> behandling har bidratt tillengre <strong>ventetid</strong> til tross for samtidig vekst i <strong>aktivitet</strong>en. Den kirurgiske <strong>aktivitet</strong>en har i prosent vokst m<strong>er</strong>enn den polikliniske <strong>aktivitet</strong>en, men samtidig <strong>er</strong> den polikliniske <strong>aktivitet</strong>en i utgangspunktet mye større.1,71,61,51,41,31,21,110,90,80,70,62003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013ØNH ventende ØNH Nyhenviste ØNH Avviklet ØNH_KirØNH_Pol Gjs <strong>ventetid</strong> MedianVentFigur 4.14 Prosent endring i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for fagområdet øre-nese-hals-sykdomm<strong>er</strong>fra 2003-2013 (2003=1).Det har vært en tydelig økning i poliklinisk virksomhet innenfor Øre-nese-hals slik dette måles h<strong>er</strong>, <strong>og</strong>såom vi trekk<strong>er</strong> fra noe på grunn av nytt rapport<strong>er</strong>ingssystem. Den kirurgiske <strong>aktivitet</strong>en har vari<strong>er</strong>t noe,47
men økte <strong>og</strong>så tydelig i 2008-2010 <strong>og</strong> har siden vært stabilt. Ventetidene har vært relativt stabile, men vis<strong>er</strong> en viss økning i median <strong>ventetid</strong> som sammenfall<strong>er</strong> med p<strong>er</strong>ioden hvor både <strong>aktivitet</strong>en <strong>og</strong> antallnyhenviste økte.Det siste fagområdet vi s<strong>er</strong> på h<strong>er</strong> <strong>er</strong> fordøyelse. Vi s<strong>er</strong> at endring<strong>er</strong> i de ulike variablene stort sett følg<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>andre fram til 2009. Da øk<strong>er</strong> både <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> ventelistemålene ganske mye. Vi <strong>er</strong> usikre på hvor myeav veksten som <strong>er</strong> reell <strong>og</strong> <strong>hva</strong> som kan tilskrives bedre rapport<strong>er</strong>ing gjennom nytt system. Uansett s<strong>er</strong> visamtidig en reduksjon i <strong>ventetid</strong>en i samme p<strong>er</strong>iode, men hele tiårsp<strong>er</strong>ioden sett und<strong>er</strong> ett har <strong>ventetid</strong>envært relativt stabil.1,81,71,61,51,41,31,21,11,00,90,82003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ventende 3t<strong>er</strong>t Fordøyelse Nyhenviste Fordøyelse AvvikletFordøy_Kir Fordøy_Pol Gjs <strong>ventetid</strong>MedianVentFigur 4.15 Utvikling i <strong>ventetid</strong><strong>er</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for fagområdet fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> i p<strong>er</strong>ioden2003-2013 (2003=1).Oppsumm<strong>er</strong>t kan vi si at det ikke <strong>er</strong> et helt entydig mønst<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> utvikling i ventelist<strong>er</strong>, <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong><strong>ventetid</strong>. For somatikken totalt, <strong>og</strong> for fl<strong>er</strong>e av fagområdene innen somatisk sektor s<strong>er</strong> vi et visst mønst<strong>er</strong> iretning av reduksjon i <strong>ventetid</strong> (spesielt gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>) i begynnelsen av p<strong>er</strong>ioden kombin<strong>er</strong>tmed en viss vekst i <strong>aktivitet</strong>, men fra 2006-2006 gikk <strong>ventetid</strong>en oppov<strong>er</strong> igjen. Aktiviteten steg <strong>og</strong>så ett<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>t <strong>og</strong> har flatet noe ut de siste årene, samtidig med at <strong>ventetid</strong>ene har vært stabile ell<strong>er</strong> gått litt ned.Hj<strong>er</strong>teområdet har hatt en spesielt st<strong>er</strong>k økning i <strong>ventetid</strong>en ett<strong>er</strong> 2009, mens ortopedisk kirurgi <strong>og</strong> øyehadde en mark<strong>er</strong>t økning i p<strong>er</strong>ioden 2006-2010. Psykisk helsev<strong>er</strong>n hadde vekst i både <strong>aktivitet</strong>, ventelist<strong>er</strong><strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> i begynnelsen av p<strong>er</strong>ioden, siden gikk median <strong>ventetid</strong> noe opp, mens gjennomsnittet gikkklart ned. Samtidig var det en vekst i tilstrømning til ventelistene. Vi <strong>er</strong> noe usikre på ventelistetallene forpsykisk helsev<strong>er</strong>n i slutten av p<strong>er</strong>ioden, men ordinært avviklet fra venteliste økte fra 2011, ett<strong>er</strong> enp<strong>er</strong>iode uten særlig vekst fra 2007-2011. Når det gjeld<strong>er</strong> poliklinisk <strong>aktivitet</strong> har vi ikke komplette tall forhele p<strong>er</strong>ioden, men bas<strong>er</strong>t på tidlig<strong>er</strong>e SAMDATA-publikasjon<strong>er</strong> vet vi at det har vært en jevn vekst.48
4.4 Utvikling på helseforetaksnivå; nivå <strong>og</strong> spredning i <strong>ventetid</strong>I siste del av dette kapitlet fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> vi på utviklingen i helseforetakene. Formålet <strong>er</strong> ikke å beskrive dendetalj<strong>er</strong>te utviklingen i hv<strong>er</strong>t foretak, men hell<strong>er</strong> å se <strong>hvordan</strong> utviklingen har vært totalt sett <strong>og</strong> om vi kanfinne enda klar<strong>er</strong>e indikasjon<strong>er</strong> på sammenhengen <strong>mellom</strong> tilstrømning til ventelistene, <strong>aktivitet</strong> vedhelseforetakene <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>. De følgende figurene vis<strong>er</strong> <strong>hvordan</strong> spredningen i median <strong>og</strong> gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong> har endret seg fra 2003-2013. Ved å bruke såkalte box-plot får vi en god visuell framstilling avutvikling i <strong>ventetid</strong>en. Det tykke feltet i midten av hv<strong>er</strong> spredningsstrek angir at 50 prosent avhelseforetakene har en median ell<strong>er</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> som ligg<strong>er</strong> i det området. Det svartestreken angir medianv<strong>er</strong>dien for spredningen.Sammenlign<strong>er</strong> vi figurene for median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> innen somatisk sektor kjenn<strong>er</strong> vi igjenmønst<strong>er</strong>et fra de nasjonale figurene, at median <strong>ventetid</strong> har økt noe ov<strong>er</strong> tid, mens gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong> har bølget litt m<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> <strong>og</strong>så tydelig at spredningen vari<strong>er</strong><strong>er</strong> ov<strong>er</strong> tid <strong>og</strong> mest i 2010 da mangestore HF samtidig gikk ov<strong>er</strong> på ny rapport<strong>er</strong>ingsplattform.Somatisk sektor:Figur: 4.16 Spredning median <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> HF,somatisk sektor 2003-2013Figur: 4.17 Spredning gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong>HF, somatisk sektor 2003-2013Psykisk helsev<strong>er</strong>n:Figur: 4.18 Spredning median <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> HF,psykisk helsev<strong>er</strong>n 2003-2013Figur: 4.19Spredning gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong>HF, psykisk helsev<strong>er</strong>n 2003-201349
Ortopedisk kirurgi:Figur: 4.20 Spredning median <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> HF,ortopedisk kirurgi 2003-2013Figur: 4.21 Spredning i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong>HF, ortopedisk kirurgi 2003-2013For psykisk helsev<strong>er</strong>n s<strong>er</strong> vi m<strong>er</strong> tydelig at forskjellene <strong>mellom</strong> HF-ene redus<strong>er</strong>es, samtidig som det <strong>er</strong> enulik utvikling for median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>. Innen ortopedisk kirurgi <strong>er</strong> spredningen ganskestabil for gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>, mens variasjonen <strong>er</strong> noe mindre i slutten av p<strong>er</strong>ioden enn ibegynnelsen. Dette kan vi <strong>og</strong>så lese av tabell 4.1 som vis<strong>er</strong> variasjonskoeffisienten for alle årene for 7grupp<strong>er</strong>. For de fleste fagområdene <strong>er</strong> forskjellene i gjennomsnittlig <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong> mindre <strong>mellom</strong>helseforetakene i 2013 enn i 2003. Innen psykisk helsev<strong>er</strong>n har det vært en jevn nedgang i prosentspredning målt ved variasjonskoeffisienten, men for de fleste fagområdene innen somatikken <strong>er</strong> det klaresvingning<strong>er</strong> i p<strong>er</strong>ioden. Forskjell<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> helseforetakene <strong>er</strong> mark<strong>er</strong>t mindre når vi s<strong>er</strong> påsomatiske fagområd<strong>er</strong> samlet enn for de enkelte fagområdene vi har med h<strong>er</strong>.Tabell 4.1: Utvikling i forskjell<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> til start helsehjelp <strong>mellom</strong> helseforetak* 2003-2013.Variasjonskoeffisient**Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Somatikk totalt 0,17 0,10 0,15 0,14 0,11 0,13 0,14 0,16 0,13 0,11 0,10Ortopedisk kirurgi 0,25 0,35 0,28 0,25 0,23 0,23 0,27 0,24 0,25 0,25 0,25ØNH 0,34 0,33 0,24 0,27 0,29 0,31 0,29 0,31 0,27 0,27 0,19Øye 0,35 0,29 0,35 0,34 0,35 0,35 0,36 0,37 0,22 0,23 0,25Fordøyelsessykd 0,57 0,28 0,22 0,22 0,27 0,23 0,26 0,24 0,23 0,20Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 0,43 0,30 0,35 0,31 0,27 0,35 0,37 0,24 0,27 0,27 0,30Psykisk helsev<strong>er</strong>n 0,26 0,23 0,23 0,20 0,18 0,18 0,16 0,13 0,15 0,12 0,10Median <strong>ventetid</strong>2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Somatikk totalt 0,14 0,09 0,13 0,17 0,12 0,14 0,13 0,16 0,13 0,11 0,09Ortopedisk kirurgi 0,28 0,32 0,33 0,30 0,25 0,18 0,24 0,26 0,21 0,22 0,20ØNH 0,38 0,36 0,26 0,34 0,34 0,39 0,27 0,33 0,33 0,32 0,23Øye 0,26 0,28 0,47 0,48 0,40 0,23 0,29 0,52 0,23 0,27 0,36Fordøyelsessykd 0,60 0,21 0,18 0,20 0,32 0,28 0,28 0,26 0,24 0,20Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 0,52 0,31 0,28 0,37 0,29 0,35 0,31 0,24 0,27 0,29 0,33Psykisk helsev<strong>er</strong>n 0,28 0,19 0,22 0,20 0,23 0,21 0,19 0,14 0,13 0,12 0,14*Private sykehus holdt utenfor ** Variasjonskoeffisienten*100 gir et mål på prosent spredning. Koeffisienten b<strong>er</strong>egnes vedå divid<strong>er</strong>e gjennomsnittet med standardaavviket.50
4.5 Hvordan samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> ventelistemålene <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>smålene påhelseforetaksnivå?Gjennom beskrivelsen av endring<strong>er</strong> i ventelistemål <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>smål på nasjonalt nivå fikk vi en svært grovindikasjon på samvariasjon <strong>mellom</strong> de ulike størrelsene ov<strong>er</strong> tid. Nå vil vi se nærm<strong>er</strong>e på <strong>hvordan</strong> dissestørrelsene samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> på helseforetaksnivå. Dette gjør det mulig å bruke statistiske mål forsamvariasjon (korrelasjon) som kan gi indikasjon<strong>er</strong> på eventuelle sammenheng<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> målene.Et annet sentralt spørsmål <strong>er</strong> hvor mye av endringene i <strong>ventetid</strong> som forklares av <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong> ell<strong>er</strong>at antall ventende endres? En enkel regresjonsanalyse (OLS-regresjon) kan hjelpe oss med å belyse dette.Somatisk sektor totalt, psykisk helsev<strong>er</strong>n totalt <strong>og</strong> ortopedisk kirurgi som <strong>er</strong> det største fagområdet forventelist<strong>er</strong> innen somatikken inngår i analysen. Ortopedien <strong>er</strong> et fagområde hvor det relativt sett <strong>og</strong>så <strong>er</strong>lang <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> hvor <strong>ventetid</strong>en har vari<strong>er</strong>t ov<strong>er</strong> tid.Metodiske forutsetning<strong>er</strong> <strong>og</strong> begrensning<strong>er</strong>En av fl<strong>er</strong>e forutsetning<strong>er</strong> for OLS-regresjon <strong>er</strong> at variablene som inklud<strong>er</strong>es ikke <strong>er</strong> altfor høyt korrel<strong>er</strong>te(kollinearitet). Dette <strong>er</strong> et vanlig problem i slike analys<strong>er</strong>. Hvis det <strong>er</strong> for høy korrelasjon <strong>og</strong> fl<strong>er</strong>e sværthøyt korrel<strong>er</strong>te variable legges inn modellen samtidig kan det bidra til at vi ikke kan bruke resultatet for åsi noe om <strong>hvordan</strong> hv<strong>er</strong> av de inklud<strong>er</strong>te variablene bidrar til å forklare variasjon/forskjell<strong>er</strong> i endret<strong>ventetid</strong>. Det vil si at en inklusjon av den ene ell<strong>er</strong> den andre variabelen vil gi omtrent samme resultatfordi de uttrykk<strong>er</strong> en felles und<strong>er</strong>liggende dimensjon. I statistikk-pr<strong>og</strong>rammet som brukes (SPSS) får viinformasjon som angir når dette <strong>er</strong> et så stort problem at man ikke kan stole på estimatene som angis iresultatene. Vi kan da velge å inklud<strong>er</strong>e færre variable ell<strong>er</strong> vi kan kjøre fl<strong>er</strong>e regresjon<strong>er</strong> hvor en <strong>og</strong> envariabel inklud<strong>er</strong>es.Alle målene som inngår i analysen mål<strong>er</strong> prosent endring fra en tidsp<strong>er</strong>iode til en annen. Vi velg<strong>er</strong> både åse på kortsiktige endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial (p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> på 4 måned<strong>er</strong>) <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> år for hele p<strong>er</strong>ioden 2003 til2013. I regresjonsanalysen brukes reell endring i <strong>ventetid</strong> (antall dag<strong>er</strong>) hell<strong>er</strong> enn prosent (99 prosentkorrelasjon). Da kan vi si at 1 prosent endring, i for eksempel poliklinisk <strong>aktivitet</strong>, samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> med enøkning ell<strong>er</strong> reduksjon i <strong>ventetid</strong> på x antall dag<strong>er</strong>.Fl<strong>er</strong>e viktige endring<strong>er</strong> knyttet til datagrunnlaget har betydning for analysen. Den viktigste <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>gang tilnytt innrapport<strong>er</strong>ingsformat (NPR-melding) i p<strong>er</strong>ioden 2008-2011. Mange sykehus fikk en økning iventelistetallene <strong>og</strong> i polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> på grunn av denne omleggingen, <strong>og</strong> med størst utslag iårene 2010 <strong>og</strong> 2011. Strukturelle endring<strong>er</strong> i helseforetakene i Helse Sør-Øst skjedde i samme p<strong>er</strong>iode,noe som skapte svingning<strong>er</strong> i ventelistetallene ved noen helseforetak på grunn av tekniske omlegging<strong>er</strong><strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i sykehusenes opptaksområd<strong>er</strong>. I tillegg <strong>er</strong> det noen tilfell<strong>er</strong> av manglende rapport<strong>er</strong>ing fraenkelte HF i enkelt-t<strong>er</strong>tial ell<strong>er</strong> år. Dette skap<strong>er</strong> en usikk<strong>er</strong>het i datagrunnlaget. For somatikken totalt <strong>og</strong>psykisk helsev<strong>er</strong>n <strong>er</strong> det estim<strong>er</strong>t for manglende rapport<strong>er</strong>ing. I tillegg har vi utelatt case hvis endringenfra en p<strong>er</strong>iode til neste <strong>er</strong> 50 prosent ell<strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e, da vi mistenk<strong>er</strong> at det kan være ikke reelle endring<strong>er</strong>.Analys<strong>er</strong> gjennomført av Norsk Pasientregist<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> at endringene i volumtallene på grunn av nyttrapport<strong>er</strong>ingsformat ikke påvirk<strong>er</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>. Ikke reelle endring<strong>er</strong> i tallgrunnlaget forenkelte p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> vil d<strong>er</strong>med kunne tilsløre samvariasjon <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> prosent endring iventelistetall <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>smål.Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 51
Vi start<strong>er</strong> analysen med å vise samvariasjonen (korrelasjonen) <strong>mellom</strong> alle ventelistemål <strong>og</strong> ulike<strong>aktivitet</strong>smål som inngår. Det forventes en høy samvariasjon <strong>mellom</strong> ventelistevariablene «endring i«ordinært avviklede» <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i målene for faktisk utført planlagt <strong>aktivitet</strong> i helseforetakene fordiordinært avviklede fra ventelisten angir antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som tas av ventelisten for utredning ell<strong>er</strong>behandling. Ordinært avviklede fra ventelisten <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for <strong>og</strong>så en type <strong>aktivitet</strong>smål, i tillegg til tall forutførte kirurgiske prosedyr<strong>er</strong> <strong>og</strong> polikliniske konsultasjon<strong>er</strong>.4.5.1 Somatiske sykehusTabell 4.2 vis<strong>er</strong> graden av samvariasjon <strong>mellom</strong> endring<strong>er</strong> i ventelistetall <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i registr<strong>er</strong>t <strong>aktivitet</strong>ved helseforetakene i p<strong>er</strong>ioden fra 2003 til 2013. For å få et relativt mål brukes prosent endring fra enp<strong>er</strong>iode til neste. Vi analys<strong>er</strong><strong>er</strong> både endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial. Da kan vi både se på effektenav sesongvariasjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> utviklingen ov<strong>er</strong> lengre tid. For hv<strong>er</strong>t helseforetak har vi tall for 33 t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> 13hele år.I tabell 4.2 inklud<strong>er</strong>es en rekke ulike mål på <strong>aktivitet</strong>sutviklingen. Endring<strong>er</strong> i omfang av øyeblikkelig hjelp<strong>er</strong> <strong>og</strong>så med for å se om denne <strong>aktivitet</strong>en systematisk sammenfall<strong>er</strong> med endring i <strong>aktivitet</strong>en <strong>og</strong><strong>ventetid</strong>en for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> fra venteliste.Tabell 4.2: Pearsons korrelasjonskoeffisient for prosent endring i ventelistemål <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>, <strong>mellom</strong>tidsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> i helseforetakene, t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> år 2003-2013 12Endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial (N=518)Endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år (N=171)OrdinærtVentende NyhenvisteVentendeavvikletVentende 1,00 1,00NyhenvisteNyhenviste -0,07 1,00 0,36 ** 1,00OrdinærtavvikletOrd. avviklet -0,35 ** 0,89 ** 1,00 0,21 * 0,75 ** 1,00Polikl kons (eks dagbeh) -0,41 ** 0,82 ** 0,90 ** -0,22 ** -0,02 -0,05Dagkirurgi -0,38 ** 0,82 ** 0,89 ** -0,07 0,10 0,05Elektiv kirurgi totalt -0,37 ** 0,83 ** 0,90 ** -0,13 0,12 0,10Elektiv kirurgi døgn -0,33 ** 0,82 ** 0,88 ** -0,16 * 0,10 0,13Ø-hjelp Kirurgi døgn -0,10 * 0,08 0,12 ** -0,01 -0,17 * -0,26 **Ø-hjelp ikke-kirurgi døgn -0,08 0,28 ** 0,26 ** 0,05 0,01 -0,14Elektiv Ikke-kirurgi døgn -0,16 ** 0,22 ** 0,31 ** -0,16 -0,06 -0,03** Signfikant på 0.01 nivå * Signifikant på 0.05 nivå.S<strong>er</strong> vi på endring<strong>er</strong> fra ett t<strong>er</strong>tial til neste samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> endring<strong>er</strong> i antall ventende med endring<strong>er</strong> i<strong>aktivitet</strong>en. Dette indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at økning i elektiv <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> ordinært avviklede sammenfall<strong>er</strong> med færreventende <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>. Mellom år <strong>er</strong> samvariasjonen svak<strong>er</strong>e, men går i samme retning. Også ov<strong>er</strong> år <strong>er</strong> deten klart signifikant negativ korrelasjon <strong>mellom</strong> endring i antall ventende <strong>og</strong> endring i poliklinisk <strong>aktivitet</strong>.12 Case med svært høye endringstall (ov<strong>er</strong> 50%) fra en p<strong>er</strong>iode til neste <strong>er</strong> holdt utenfor ( Listwise). Dette medfør<strong>er</strong> at ov<strong>er</strong>gangen pga NPRmelding i mindre grad påvirk<strong>er</strong> endringstallene. Det <strong>er</strong> spesielt i årene 2008 -2010 dette medfør<strong>er</strong> at færre case inngår i grunnlaget.52 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
Det <strong>er</strong> viktig å m<strong>er</strong>ke seg at prosent endring i antall nyhenviste samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> i høy grad med endring<strong>er</strong> iordinært avviklede både i t<strong>er</strong>tialdata <strong>og</strong> årsdata. Tilstrømning <strong>og</strong> avvikling fra til ventelisten <strong>er</strong> i stor gradtil<strong>pa</strong>sset hv<strong>er</strong>andre. Vi finn<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid langt svak<strong>er</strong>e samvariasjon <strong>mellom</strong> nyhenviste <strong>og</strong> de andre<strong>aktivitet</strong>smålene for somatisk sektor totalt.Vid<strong>er</strong>e for<strong>vent<strong>er</strong></strong> vi et høyt sammenfall <strong>mellom</strong> endring<strong>er</strong> i planlagt <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> i antall avvikledefra venteliste, noe tabellen <strong>og</strong>så vis<strong>er</strong>. Når vi s<strong>er</strong> på endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>er</strong> det <strong>og</strong>så en visssamvariasjon <strong>mellom</strong> endring<strong>er</strong> i øyeblikkelig hjelp <strong>og</strong> avviklede fra ventelisten. Endringene i ø-hjelp <strong>og</strong>elektiv virksomhet sving<strong>er</strong> i samme retning, noe som kanskje synes m<strong>er</strong>kelig. Årsaken kan være atsesongvariasjonene <strong>og</strong>så til en viss grad gjeld<strong>er</strong> øyeblikkelig hjelp, enten ved at det <strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e ø-hjelpsinnleggels<strong>er</strong> når det <strong>og</strong>så <strong>er</strong> høysesong for den elektive <strong>aktivitet</strong>en (for eksempel pgainfluensaepidemi<strong>er</strong> ol om vint<strong>er</strong>en), ell<strong>er</strong> at redus<strong>er</strong>t ka<strong>pa</strong>sitet på somm<strong>er</strong>en <strong>og</strong>så i noen grad påvirk<strong>er</strong>omfanget av øyeblikkelig hjelp. En økning i ø-hjelpskirurgi <strong>mellom</strong> år synes d<strong>er</strong>imot å falle sammen medreduksjon i antall ordinært avviklede. Vi ville <strong>og</strong>så forvente samvariasjon med elektiv kirurgi somforklaring på dette, men det finn<strong>er</strong> vi ikke.En annen int<strong>er</strong>essant obs<strong>er</strong>vasjon <strong>er</strong> at endring<strong>er</strong> i antall ordinært avviklede <strong>er</strong> negativt korrel<strong>er</strong>t medantall ventende når vi s<strong>er</strong> på endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial (økning i avviklede sammenfall<strong>er</strong> med færreventende), mens <strong>mellom</strong> år <strong>er</strong> det en positiv korrelasjon (økning i avviklede fra venteliste sammenlignetmed året før sammenfall<strong>er</strong> med fl<strong>er</strong>e på venteliste i slutten av året).Det neste spørsmålet <strong>er</strong> om endring<strong>er</strong> i ventelistetall <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> sammenfall<strong>er</strong> med faktiske endring<strong>er</strong> i<strong>ventetid</strong> (dag<strong>er</strong>). Dette <strong>er</strong> vist i tabell 4.3.Tabell 4.3: Samvariasjon <strong>mellom</strong> endring<strong>er</strong> i ventelistetall, <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> i dag<strong>er</strong> for helseforetakene2003- 2013. Endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> år.Faktisk endring i <strong>ventetid</strong>samme t<strong>er</strong>tial som<strong>aktivitet</strong>Median Gj.snittl.<strong>ventetid</strong> <strong>ventetid</strong>Faktisk endring i <strong>ventetid</strong>påfølgende t<strong>er</strong>tialProsent endring i <strong>ventetid</strong><strong>mellom</strong> årMedian Gj.snittl. Median Gj.snittl.<strong>ventetid</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>ventetid</strong>Ventende 0,08 0,01 0,07 0,15 ** 0,24 ** 0,36 **Nyhenviste 0,00 0,37 ** -0,13 ** -0,21 ** -0,16 * -0,16 *Ord. avviklet venteliste 0,08 0,45 ** -0,14 ** -0,24 ** -0,04 0,02Polikl kons (eks dagbeh) 0,08 0,41 ** -0,16 ** -0,27 ** -0,15 -0,17 *Dagkirurgi 0,05 0,42 ** -0,13 ** -0,24 ** -0,11 -0,06Elektiv kirurgi totalt 0,05 0,44 ** -0,13 ** -0,24 ** -0,20 * -0,06Elektiv kirurgi døgn 0,04 0,44 ** -0,12 * -0,24 ** -0,26 ** -0,03Ø-hjelp Kirurgi døgn 0,00 -0,09 -0,07 -0,10 * -0,13 -0,14Ø-hjelp ikke-kirurgi døgn -0,03 0,00 -0,07 -0,13 ** -0,09 -0,05Elektiv Ikke-kirurgi døgn -0,07 0,12 * -0,08 -0,10 * -0,14 -0,18** Signfikant på 0.01 nivå * Signifikant på 0.05 nivå.Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 53
For endring<strong>er</strong> p<strong>er</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>er</strong> det både b<strong>er</strong>egnet endring<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> samme t<strong>er</strong>tial som <strong>aktivitet</strong>en foregår,men vi s<strong>er</strong> <strong>og</strong>så på endring i <strong>ventetid</strong> i det påfølgende t<strong>er</strong>tialet ut fra en antakelse om at endring<strong>er</strong> i<strong>aktivitet</strong> på kort sikt ikke umiddelbart vil slå inn på <strong>ventetid</strong>en. Resultatene vis<strong>er</strong> at endring<strong>er</strong> i antallventende på HF-nivå i noen grad samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> med gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> i t<strong>er</strong>tialdata, men at dettesammenfallet <strong>er</strong> langt tydelig<strong>er</strong>e for endring<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> år <strong>og</strong> da gjeld<strong>er</strong> både median <strong>og</strong> gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong>.Vi finn<strong>er</strong> en negativ samvariasjon <strong>mellom</strong> endring<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> planlagt <strong>aktivitet</strong>, altså at økning i<strong>aktivitet</strong> sammenfall<strong>er</strong> med kort<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong>. Dette gjeld<strong>er</strong> først <strong>og</strong> fremt når t<strong>er</strong>tialvise endring<strong>er</strong> i<strong>aktivitet</strong> ses i sammenheng med <strong>ventetid</strong><strong>er</strong> i neste t<strong>er</strong>tial, <strong>og</strong> samvariasjonen gjeld<strong>er</strong> gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong> i st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e grad enn median <strong>ventetid</strong>. Dette må ses i sammenheng med at gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong> i større grad gir indikasjon på reduksjon i langtids<strong>vent<strong>er</strong></strong>e.Sammenlignes endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år <strong>er</strong> samvariasjonen klart svak<strong>er</strong>e, men går i forventet retning ved at HFmed en økning i <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong>så samtidig har tendens til redus<strong>er</strong>t <strong>ventetid</strong>. Den klareste samvariasjongjeld<strong>er</strong> endring<strong>er</strong> i antall som mottar elektiv kirurgi (innlagte) <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong>, økning i kirurgi girlav<strong>er</strong>e median <strong>ventetid</strong> (negativ korrelasjon). Det <strong>er</strong> vid<strong>er</strong>e en tendens til at endring<strong>er</strong> i poliklinisk <strong>aktivitet</strong>korrel<strong>er</strong><strong>er</strong> negativt med gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.Korrelasjonsanalysen viste en m<strong>er</strong> gjennomgående korrelasjon <strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong>smålene <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> forkortsiktige endring<strong>er</strong> gjennom året enn <strong>mellom</strong> år, noe som gjenspeil<strong>er</strong> at <strong>aktivitet</strong>en <strong>er</strong> langt lav<strong>er</strong>e isomm<strong>er</strong>månedene. Vi får d<strong>er</strong>for svingning<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong>en som påvirk<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>. I figur 4.22 s<strong>er</strong> vi klart atde sesongvise variasjonene i ordinært avviklede <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> bidrar til sammenfallendesvingning<strong>er</strong> i antall ventende <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>en. Korrelasjonstabellene viste <strong>og</strong>så at det var st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>ekorrelasjon <strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong> <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> enn for median <strong>ventetid</strong>. Figur 4.23vis<strong>er</strong> gjennomsnittlig endring for median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> i hele tidsp<strong>er</strong>ioden403020100-10-20-301 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33Prosent endring ventende Prosent endring ordinært avviklet Prosent endring gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>Figur 4.22: Prosent endring i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>, antall ventende <strong>og</strong> antall ordinært avviklet fraventeliste, fra 1 t<strong>er</strong>tial 2003 til 3 t<strong>er</strong>tial 2013 (33 t<strong>er</strong>tial), gjennomsnitt for helseforetakene.54 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
151050-5-10-151 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31Prosent endring gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> Prosent endring Median <strong>ventetid</strong>Figur 4.23 : Prosent endring i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong>, fra 1 t<strong>er</strong>tial 2003 til 3 t<strong>er</strong>tial2013, gjennomsnitt for helseforetakene.Regresjonsanalyse – median <strong>ventetid</strong> somatiske sykehus totaltTabell 4.4 vis<strong>er</strong> en OLS-regresjon med median <strong>ventetid</strong> som avhengig variabel, det vil si at vi ønsk<strong>er</strong> åforklare endring<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong>. Formålet med analysen <strong>er</strong> å finne ut i hvilken grad endring<strong>er</strong> i antallventende <strong>og</strong> ulike <strong>aktivitet</strong>svariable (ordinært avviklet fra venteliste (modell 1), elektiv kirurgi (modell 2)<strong>og</strong> poliklinisk <strong>aktivitet</strong> (modell 3)) bidrar til å forklare endring i median <strong>ventetid</strong>. En utfordring <strong>er</strong> at<strong>aktivitet</strong>svariablene <strong>er</strong> så<strong>pa</strong>ss høyt korrel<strong>er</strong>te at de represent<strong>er</strong><strong>er</strong> kollinearitetsproblem<strong>er</strong> (se tidlig<strong>er</strong>ediskusjon). D<strong>er</strong>for kjøres se<strong>pa</strong>rate regresjon<strong>er</strong> hvor <strong>aktivitet</strong>svariablene inngår en <strong>og</strong> en. Regresjon<strong>er</strong> forendring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> år inngår i samme tabell. I tabell 4.4 <strong>er</strong> median <strong>ventetid</strong> avhengigvariabel, mens vi s<strong>er</strong> på betydningen av økt <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> økt antall ventende for gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> itabell 4.5.Analysene av somatisk sektor vis<strong>er</strong> at når et helseforetak øk<strong>er</strong> de polikliniske konsultasjonene fra et t<strong>er</strong>tialtil et annet med 1 prosent, vil median <strong>ventetid</strong> i neste t<strong>er</strong>tial falle med omtrent 0,06 dag<strong>er</strong>. Da <strong>er</strong> det <strong>og</strong>såkorrig<strong>er</strong>t for effekten av endring<strong>er</strong> i antall ventende. D<strong>er</strong>som antall ventende øk<strong>er</strong> med 1 prosent, øk<strong>er</strong><strong>ventetid</strong>en i neste t<strong>er</strong>tial med omtrent 0,11 dag<strong>er</strong> d<strong>er</strong>som <strong>aktivitet</strong>en forblir uendret.Effekten av <strong>aktivitet</strong>sendring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>er</strong> omtrent den samme om <strong>aktivitet</strong>sendringen måles medutgangspunkt i antallet ordinært avviklede <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> polikliniske konsultasjon<strong>er</strong>. Effekten av elektivkirurgi <strong>er</strong> noe svak<strong>er</strong>e (-0,03 prosent), men likevel signifikant – <strong>og</strong>så på endring av <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> år.Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 55
Tabell 4.4 OLS-Regresjon for endring i median <strong>ventetid</strong> 1) til somatiske sykehus 2003-2013.Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2 Endring <strong>mellom</strong> år 2B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant 0,34 0,05 0,64 0,07Ordinært avviklete -0,07 -0,31 0,00 -0,01 -0,02 0,771b Konstant 0,15 0,38 0,39 0,27Ordinært avviklet -0,05 -0,22 0,00 -0,03 -0,08 0,34Antall ventende 0,11 0,26 0,00 0,11 0,26 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,09 -0,01R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,15 0,062a Konstant 0,36 0,04 0,75 0,03Elektiv kirurgi -0,05 -0,27 0,00 -0,13 -0,19 0,022b Konstant 0,15 0,37 0,48 0,17Elektiv kirurgi -0,03 -0,17 0,00 -0,11 -0,16 0,05Antall ventende 0,12 0,28 0,00 0,09 0,23 0,01R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,07 0,03R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,14 0,073a Konstant 0,38 0,03 1,02 0,01Polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> -0,10 -0,30 0,00 -0,12 -0,14 0,083b Konstant 0,18 0,29 0,63 0,14Polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> -0,06 -0,20 0,00 -0,08 -0,09 0,27Antall ventende 0,11 0,23 0,00 0,09 0,23 0,01R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,09 0,01R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,15 0,061) Median <strong>ventetid</strong> (faktiske dag<strong>er</strong>) i påfølgende t<strong>er</strong>tial /år. 2) Endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> større enn 50 prosent <strong>er</strong> holdt utenfor.Analysene av endring<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> år vis<strong>er</strong> ingen signifikant effekt av endring<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong> påmedian <strong>ventetid</strong> for v<strong>er</strong>ken ordinært avviklede <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> polikliniske konsultasjon<strong>er</strong>. Vi finn<strong>er</strong>imidl<strong>er</strong>tid en signifikant effekt av økt elektiv kirurgi. En prosent økning i elektiv kirurgi medfør<strong>er</strong> engjennomsnittlig nedgang i median <strong>ventetid</strong> ved helseforetaket neste år på 0,11 dag<strong>er</strong>. Endringene i elektivkirurgi forklar<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid bare 3 prosent av endringene i <strong>ventetid</strong>. Når antallet ventende øk<strong>er</strong> – øk<strong>er</strong> <strong>og</strong>så<strong>ventetid</strong>en ved helseforetakene i påfølgende år. 1 prosent økning i ventende gir 0,09 dag<strong>er</strong>s økning imedian <strong>ventetid</strong>.Våre analys<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> at omtrent 14-15 prosent av endringene i median <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial forklares avendring i <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> antallet på venteliste. Aktivitetsendring<strong>er</strong> står for rundt 9 prosent av den forklartevariansen. Tabellen vis<strong>er</strong> <strong>og</strong>så tydelig at den forklarte variansen (just<strong>er</strong>t R 2 ) <strong>er</strong> omtrent lik for modellenemed de tre <strong>aktivitet</strong>smålene; antall avviklede fra venteliste, antall planlagte op<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> (elektiv kirurgi)<strong>og</strong> antall polikliniske konsultasjon<strong>er</strong>. Dette vis<strong>er</strong> at disse <strong>aktivitet</strong>ene heng<strong>er</strong> sammen. Et vanlig forløp kanvære at <strong>pa</strong>sienten henvises til en poliklinisk forund<strong>er</strong>søkelse, komm<strong>er</strong> tilbake for op<strong>er</strong>asjon <strong>og</strong> så kanskje56 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
til en poliklinisk kontroll. I kapittel 3 kom det fram at cirka 25 prosent av de henviste <strong><strong>pa</strong>sientene</strong> blirbehandlet kirurgisk. Slik sett <strong>er</strong> det kanskje ov<strong>er</strong>askende at omfanget av elektiv kirurgi forklar<strong>er</strong> nestenlike mye av variasjonen i <strong>ventetid</strong> som polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> totalt. Dette kan indik<strong>er</strong>e athenvisning<strong>er</strong> for tilstand<strong>er</strong> som behandles kirurgisk har større innvirkning på <strong>ventetid</strong> enn andre typ<strong>er</strong>behandling.Regresjonsanalyse – gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> somatiske sykehus totaltI likhet med analysene av median <strong>ventetid</strong> finn<strong>er</strong> vi at t<strong>er</strong>tialvise endring<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong> (uavhengig av<strong>aktivitet</strong>smål) samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> med nedgang i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> i påfølgende t<strong>er</strong>tial. Økt ett<strong>er</strong>spørselett<strong>er</strong> tjenest<strong>er</strong> (økt antall ventende) gir <strong>og</strong>så økt gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> i påfølgende t<strong>er</strong>tial.Tabell 4.5 OLS-Regresjon for endring i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> 1) til somatiske sykehus 2003-2013.Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2 Endring <strong>mellom</strong> år 2B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant 0,53 0,00 -1,05 0,07Ordinært avviklete -0,27 -0,63 0,00 0,02 0,03 0,751b Konstant 0,07 0,63 -1,60 0,01Ordinært avviklet -0,22 -0,52 0,00 -0,03 -0,05 0,56Antall ventende 0,26 0,31 0,00 0,24 0,35 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,40 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,48 0,122a Konstant 0,59 0,00 -0,96 0,10Elektiv kirurgi -0,20 -0,63 0,00 -0,06 -0,05 0,512b Konstant 0,14 0,34 -1,62 0,01Elektiv kirurgi -0,17 -0,52 0,00 -0,01 -0,01 0,90Antall ventende 0,25 0,30 0,00 0,23 0,34 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,39 -0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,47 0,103a Konstant 0,67 0,00 -0,32 0,64Polikliniskekonsultasjon<strong>er</strong>-0,40 -0,66 0,00 -0,22 -0,15 0,063b Konstant 0,27 0,06 -1,22 0,08Polikliniskekonsultasjon<strong>er</strong>-0,34 -0,55 0,00 -0,12 -0,08 0,30Antall ventende 0,22 0,27 0,00 0,22 0,32 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,44 0,02R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,49 0,111) Median <strong>ventetid</strong>(faktiske dag<strong>er</strong>) i påfølgende t<strong>er</strong>tial /år. 2) Endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> større enn 50 prosent <strong>er</strong> holdt utenfor.Sammenhengene <strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>er</strong> st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e for gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> enn for median<strong>ventetid</strong>. Dette fremkomm<strong>er</strong> både av de ustandardis<strong>er</strong>te koeffisientene <strong>og</strong> av forklart varians – som varrundt 15 prosent for median <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong> nærm<strong>er</strong>e 50 prosent for gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>. Dette tror viForholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 57
skyldes at variasjonene i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> påvirkes st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har ventet lenge,enn variasjon<strong>er</strong> i median <strong>ventetid</strong>. Det kan se ut som at økt <strong>aktivitet</strong> påvirk<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>en for de som harventet lengst – m<strong>er</strong> enn det påvirk<strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>en for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> flest (<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> med median <strong>ventetid</strong>).Vi s<strong>er</strong> <strong>og</strong>så at modellen som bruk<strong>er</strong> endring i polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> som <strong>aktivitet</strong>smål forklar<strong>er</strong> littm<strong>er</strong> enn de andre <strong>aktivitet</strong>smålene, men forskjellene <strong>er</strong> ikke store.Meste<strong>pa</strong>rten av den forklarte variasjonen (49 prosent) av gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial kanrelat<strong>er</strong>es til <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong> (88 prosent for poliklinikk), men endring<strong>er</strong> i størrelsen på ventelistenbidrar <strong>og</strong>så.For gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> forklar<strong>er</strong> modellen <strong>og</strong>så en større del av endringen <strong>mellom</strong> år enn for median<strong>ventetid</strong>, men den forklarte variansen <strong>er</strong> på <strong>mellom</strong> 10-12 prosent avhengig av hvilket <strong>aktivitet</strong>smål sombrukes. Som for median <strong>ventetid</strong> <strong>er</strong> det endring<strong>er</strong> i størrelsen på ventelisten som bidrar til å forklare endel av variasjonene i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.58 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
4.5.2 Ortopedisk kirurgiKorrelasjonsmatrisen nedenfor vis<strong>er</strong> i hovedsak det samme for ortopedien som for somatikken gen<strong>er</strong>elt,at sesongvariasjon<strong>er</strong> gjennom året gir samvari<strong>er</strong>ende svingning<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> ventelistetallene <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>en.Korrelasjonen <strong>mellom</strong> ordinært avviklede fra venteliste <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>smålene bas<strong>er</strong>t på registr<strong>er</strong>tekontakt<strong>er</strong> med sykehusene <strong>er</strong> langt st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e for endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial<strong>er</strong> enn endring<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> år. Vi s<strong>er</strong><strong>og</strong>så at endring<strong>er</strong> i ordinært avviklede fra venteliste samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> ganske st<strong>er</strong>kt med antall planlagteop<strong>er</strong>asjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> besøk på poliklinikken (skjelett-muskel-diagnose) i t<strong>er</strong>tialtallene.Vid<strong>er</strong>e kan vi m<strong>er</strong>ke oss at endring<strong>er</strong> i antall ventende <strong>er</strong> negativt korrel<strong>er</strong>t med <strong>aktivitet</strong>smålene når vis<strong>er</strong> på endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial, mens samvariasjonen <strong>er</strong> svak<strong>er</strong>e, men positiv for endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år(økning i antall ventende sammenfall<strong>er</strong> med økt <strong>aktivitet</strong>).Tabell 4.6 Pearsons korrelasjonskoeffisient for prosent endring <strong>mellom</strong> tidsp<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> i ventelistemål <strong>og</strong><strong>aktivitet</strong> for helseforetakene, t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> år 2003-2013 for ortopedisk kirurgi.Endring <strong>mellom</strong> år Ventende NyhenvisteVentende 1,00Nyhenviste 0,41 ** 1,00OrdinærtavvikletOrd. Avviklet 0,08 0,66 ** 1,00Polikl. kons.med diagn.skjelettmuskelPolikl. kons. med diagn. skjelett-muskelsykdom. -0,12 -0,04 0,05 1,00Kirurgisk behandl. bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet 0,12 0,15* 0,14 ,32 **Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial Ventende NyhenvisteVentende 1,00Nyhenviste 0,30 ** 1,00OrdinærtavvikletOrd. Avviklet -0,45 ** 0,48 ** 1,00Polikl. kons.med diagn.skjelett-muskelPolikl. kons. med diagn. skjelett-muskelsykdom. -0,47 ** 0,36 ** 0,79 ** 1,00Kirurgisk behandl. bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet -0,51 ** 0,28 ** 0,77 ** 0,78 **Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 59
Tabell 4.7: Samvariasjon <strong>mellom</strong> prosent endring i <strong>ventetid</strong>smål, ventelistemål <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong> for årene 2003-2013.Faktisk endring i <strong>ventetid</strong>samme t<strong>er</strong>tial som<strong>aktivitet</strong>Median<strong>ventetid</strong>Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>Faktisk endring i <strong>ventetid</strong>påfølgende t<strong>er</strong>tialMedian<strong>ventetid</strong>Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>Faktisk endring i <strong>ventetid</strong><strong>mellom</strong> årMedian<strong>ventetid</strong>Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>Ventende 0,05 0,01 0,50 ** 0,55 ** 0,43 ** 0,46 **Nyhenviste 0,11 * 0,13 * -0,07 -0,09 -0,28 ** -0,19 *Ord. Avviklet 0,41 ** 0,43 ** -0,49 ** -0,46 ** -0,21 ** -0,02Polikl. kons. med diagn.skjelett-muskelsykdom.0,35 ** 0,39 ** -0,45 ** -0,44 ** -0,11 -0,03Kirurgisk behandl.bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet0,26 ** 0,32 ** -0,41 ** -0,43 ** -0,04 0,05** Signfikant på 0.01 nivå * Signifikant på 0.05 nivå.Endring<strong>er</strong> i <strong>aktivitet</strong> (ordinært avviklede, poliklinisk <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> op<strong>er</strong>asjons<strong>aktivitet</strong>) samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> medbegge <strong>ventetid</strong>smålene for endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial; økt <strong>aktivitet</strong> sammenfall<strong>er</strong> med redus<strong>er</strong>t <strong>ventetid</strong> <strong>og</strong>omvendt. Mellom år <strong>er</strong> korrelasjonen fortsatt tydelig for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som <strong>er</strong> ordinært avviklet, men ikke forpolikliniske konsultasjon<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> kirurgisk behandling.Endring<strong>er</strong> i antall ventende <strong>er</strong> klart korrel<strong>er</strong>t med begge <strong>ventetid</strong>smålene både når vi s<strong>er</strong> på t<strong>er</strong>tialviseendring<strong>er</strong> <strong>og</strong> endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år.Regresjonsanalyse – median <strong>ventetid</strong> ortopedisk kirurgiSom for somatisk sektor totalt finn<strong>er</strong> vi at modellen har større forklaringskraft når det gjeld<strong>er</strong> t<strong>er</strong>tialviseendring<strong>er</strong> enn endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> år, men vi finn<strong>er</strong> <strong>og</strong>så at <strong>aktivitet</strong>sindikatoren «ordinært avviklede<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>» samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> med endring i median <strong>ventetid</strong> påfølgende år. Når antallet ordinært avviklede<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> øk<strong>er</strong> med 1 prosent – fall<strong>er</strong> median <strong>ventetid</strong> med 0,26 dag<strong>er</strong> neste år.For endring i <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial, finn<strong>er</strong> vi en statistisk signifikant sammenheng for alle detre <strong>aktivitet</strong>smålene (ordinært avviklede <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>, kirurgisk behandling for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> med diagnoseknyttet til bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet, polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> med diagnose innen skjelett- <strong>og</strong>muskelsykdomm<strong>er</strong>). Økt <strong>aktivitet</strong> innen ortopedisk kirurgi – gir kort<strong>er</strong>e median <strong>ventetid</strong> for <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ipåfølgende t<strong>er</strong>tial.Ett<strong>er</strong>spørselen ett<strong>er</strong> sykehustjenest<strong>er</strong> – målt som antall ventende innen fagområdet ortopedi – påvirk<strong>er</strong><strong>og</strong>så median <strong>ventetid</strong>. Når antallet ventende <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> øk<strong>er</strong> – øk<strong>er</strong> <strong>og</strong>så <strong>ventetid</strong>en – det gjeld<strong>er</strong> både<strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> år.60 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
Regresjonsanalyse – gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> ortopedisk kirurgiInnen fagområdet ortopedisk kirurgi <strong>er</strong> det mindre forskjell<strong>er</strong> i modellenes forklaringskraft for henholdsvismedian <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>. Vi s<strong>er</strong> <strong>og</strong>så at variablenes bidrag til den forklarte variansen <strong>er</strong> relativtlik. Aktivitetsvariablene slår <strong>og</strong>så h<strong>er</strong> først <strong>og</strong> fremst ut på endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial, mens endring<strong>er</strong> iventelistens størrelse <strong>og</strong>så har betydning for endring i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> år.Tabell 4.8 OLS-Regresjon for endring i median <strong>ventetid</strong> 1) til ortopedisk kirurgi 2003-2013.Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2 Endring <strong>mellom</strong> år 2B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant 0,13 0,80 0,70 0,48Ordinært avviklet -0,26 -0,49 0,00 -0,23 -0,24 0,001b Konstant -0,28 0,57 -0,15 0,87Ordinært avviklet -0,18 -0,34 0,00 -0,26 -0,27 0,00Antall ventende 0,22 0,33 0,00 0,33 0,44 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,24 0,05R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,33 0,242a Konstant 0,307 0,58 0,63 0,55Kirurgibevegelsesap<strong>pa</strong>ratet-0,245 -0,40 0,00 -0,09 -0,06 0,482b Konstant -0,157 0,76 -0,11 0,91Kirurgibevegelsesap<strong>pa</strong>ratet-0,124 -0,20 0,00 -0,18 -0,11 0,13Antall ventende 0,255 0,38 0,00 0,32 0,43 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,158 -0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,264 0,183a Konstant 0,274 0,61 1,03 0,33Polikl. kons. medskjelett-muskeldiagnose-0,319 -0,43 0,00 -0,14 -0,14 0,073b Konstant -0,195 0,70 0,03 0,98Polikl. kons. medskjelett-muskeldiagnose-0,191 -0,26 0,00 -0,10 -0,09 0,19Antall ventende 0,243 0,36 0 0,31 0,41 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,183 0,01R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,286 0,181) Median <strong>ventetid</strong>(faktiske dag<strong>er</strong>) i påfølgende t<strong>er</strong>tial /år. 2) Endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> større enn 50 prosent <strong>er</strong> holdt utenfor.Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 61
Tabell 4.9 OLS-Regresjon for endring i gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> 1) til ortopedisk kirurgi 2003-2013.Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2) Endring <strong>mellom</strong> år 2)B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant -0,03 0,97 -0,84 0,48Ordinært avviklete -0,24 -0,44 0,00 -0,01 -0,01 0,871b Konstant -0,57 0,29 -1,88 0,08Ordinært avviklet -0,14 -0,25 0,00 -0,06 -0,05 0,47Antall ventende 0,29 0,41 0,00 0,4 0,46 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,19 -0,01R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,32 0,202a Konstant 0,05 0,93 -0,86 0,47Kirurgi bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet -0,27 -0,41 0,00 0,00 0,00 0,982b Konstant -0,49 0,37 -1,78 0,10Kirurgi bevegelsesap<strong>pa</strong>ratet -0,13 -0,20 0,00 -0,11 -0,05 0,44Antall ventende 0,30 0,42 0,00 0,40 0,47 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,17 -0,00R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,30 0,203a Konstant 0,07 0,91 -0,57 0,64Polikl. kons. med skjelett-muskeldiagnose -0,32 -0,41 0,00 -0,08 -0,07 0,403b Konstant -0,51 0,35 -1,86 0,10Polikl. kons. med skjelett-muskeldiagnose -0,17 -0,21 0,00 -0,01 -0,01 0,86Antall ventende 0,30 0,42 0,00 0,40 0,46 0,00R2-just<strong>er</strong>t model 1 0,17 -0,00R2-just<strong>er</strong>t model 2 0,30 0,201) Median <strong>ventetid</strong> i påfølgende t<strong>er</strong>tial /år. 2) Endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> større enn 50 prosent <strong>er</strong> holdt utenfor.4.5.3 Psykisk helsev<strong>er</strong>nI psykisk helsev<strong>er</strong>n analys<strong>er</strong>es ventelistetall for hele sektoren samlet. H<strong>er</strong> har vi ikke sammenlignbare<strong>aktivitet</strong>stall for hele p<strong>er</strong>ioden, men bruk<strong>er</strong> ordinært avviklede som indikator på <strong>aktivitet</strong>. Tabell 4.10vis<strong>er</strong> korrelasjon <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>smål, ventende nyhenviste <strong>og</strong> ordinært avviklede <strong>og</strong> tabell 4.11 vis<strong>er</strong>regresjonsanalysen for både median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.Det mest int<strong>er</strong>essante funnet i analysene av psykisk helsev<strong>er</strong>n – <strong>er</strong> at vi finn<strong>er</strong> en statistisk signifikantsammenheng <strong>mellom</strong> økt <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> median <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> år. Når antallet ordinært avviklede<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> øk<strong>er</strong> med en prosent, fall<strong>er</strong> median <strong>ventetid</strong> neste år med 0,1 dag<strong>er</strong>. Sammenhengen <strong>er</strong> ikkesignifikant d<strong>er</strong>som vi ikke korrig<strong>er</strong><strong>er</strong> for økt ett<strong>er</strong>spørsel ett<strong>er</strong> tjenest<strong>er</strong> (antall ventende) <strong>og</strong> gjeld<strong>er</strong> ikkefor gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.62 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
I likhet med våre andre analys<strong>er</strong>, finn<strong>er</strong> vi at økt ett<strong>er</strong>spørsel ett<strong>er</strong> tjenest<strong>er</strong> i form av økt antall ventendegir økt <strong>ventetid</strong>. Dette gjeld<strong>er</strong> både <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> år <strong>og</strong> for både median <strong>og</strong> gjennomsnittlig<strong>ventetid</strong>, unntatt for gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial.For endring<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial finn<strong>er</strong> vi at sammenhengene <strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> går begge vei<strong>er</strong>.Økt <strong>aktivitet</strong> samvari<strong>er</strong><strong>er</strong> med kort<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong> i samme t<strong>er</strong>tial, men økt <strong>ventetid</strong> i påfølgende t<strong>er</strong>tial. Det<strong>er</strong> mulig at disse resultatene skyldes at vi ikke har brukt gode nok mål på relevant <strong>aktivitet</strong> – for psykiskhelsev<strong>er</strong>n <strong>er</strong> det kun benyttet tall på ordinært avviklede <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong>, mens analysene av somatiske<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> tok utgangspunkt i fl<strong>er</strong>e <strong>aktivitet</strong>smål. For somatisk sektor var det en høy samvariasjon <strong>mellom</strong>ordinært avviklede fra venteliste <strong>og</strong> de faktiske <strong>aktivitet</strong>smålene, men det <strong>er</strong> usikk<strong>er</strong>t om dette gjeld<strong>er</strong> ilike stor grad innen psykisk helsev<strong>er</strong>n. Forholdet <strong>mellom</strong> antall <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>aktivitet</strong>en knyttet til denenkelte <strong>pa</strong>sient <strong>er</strong> noe ann<strong>er</strong>ledes for psykisk helsev<strong>er</strong>n fordi <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> ofte vil ha langt fl<strong>er</strong>e kontakt<strong>er</strong> i<strong>pa</strong>sientforløpet enn i somatikken hvor hv<strong>er</strong> <strong>pa</strong>sient mest typisk hadde to kontakt<strong>er</strong>.I psykisk helsev<strong>er</strong>n var det en opptrappingsplan fra 1998 til 2008, <strong>og</strong> en kontinu<strong>er</strong>lig vekst i poliklinisk <strong>og</strong>ambulant virksomhet gjennom p<strong>er</strong>ioden. Døgn<strong>aktivitet</strong>en i form av antall utskrivning<strong>er</strong> har <strong>og</strong>så økt <strong>og</strong>den kontinu<strong>er</strong>lige veksten i behandling fra 2003 til 2013 sammenfall<strong>er</strong> historisk med økt median <strong>ventetid</strong>for behandling.Regresjonsanalysen av psykisk helsev<strong>er</strong>n vis<strong>er</strong> i likhet med analysene av somatiske fagområd<strong>er</strong> at øktett<strong>er</strong>spørsel i form av økt antall ventende bidrar til økt <strong>ventetid</strong> i både påfølgende t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> påfølgendeår.Tabell 4.10 Pearsons korrelasjonskoeffisient for samvariasjon <strong>mellom</strong> prosent endring<strong>er</strong> i ventelistetall <strong>og</strong><strong>ventetid</strong>, alle t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> år 2003-2013 for psykisk helsev<strong>er</strong>nMellom årSamme p<strong>er</strong>iodePåfølgende p<strong>er</strong>iodeMedian<strong>ventetid</strong>Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>Gjennomsnitt <strong>ventetid</strong> 0,78 ** 1,00VentendeVentende 0,31 ** 0,38 ** 1,00NyhenvisteNyhenviste -0,21 ** -0,14 0,54 ** 1,00Ordinært avviklede -0,09 0,07 0,34 ** 0,52 **Mellom t<strong>er</strong>tialMedian<strong>ventetid</strong>Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>Gjennomsnitt <strong>ventetid</strong> 0,65 ** 1,00Median <strong>ventetid</strong>neste p<strong>er</strong>iodeGjennomsnitt <strong>ventetid</strong>neste p<strong>er</strong>iodeMedian<strong>ventetid</strong>-0,50 ** -0,45 ** 1,00Gj.snittl.<strong>ventetid</strong>-0,11 ** -0,35 ** 0,67 ** 1,00VentendeVentende -0,36 ** -0,25 ** 0,55 ** 0,35 ** 1,00NyhenvisteNyhenviste -0,57 ** -0,48 ** 0,65 ** 0,25 ** 0,66 ** 1,00Ordinært avviklede -0,19 ** -0,24 ** 0,49 ** 0,22 ** 0,30 ** 0,73 **Forholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 63
Tabell 4.11 OLS-Regresjon for endring i median <strong>og</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> 1) til psykisk helsev<strong>er</strong>n 2003-2013.Median <strong>ventetid</strong> Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2 Endring <strong>mellom</strong> år 2B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant -1,05 0,00 0,41 0,31Ordinært avviklet 0,23 0,48 0,00 -0,05 -0,11 0,131b Konstant -0,96 0,00 0,42 0,27Ordinært avviklet 0,17 0,36 0,00 -0,10 -0,24 0,00Ventende 0,21 0,43 0,00 0,13 0,37 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,23 0,01R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,40 0,12Gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> Endring <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial 2 Endring <strong>mellom</strong> år 2B ustd. B std. Sign. B ustd. B std. Sign.1a Konstant -1,36 0,34 -1,76 0,04Ordinært avviklet 0,09 0,02 0,19 0,06 0,07 0,371b Konstant -1,30 0,33 -1,74 0,03Ordinært avviklet 0,05 0,02 0,11 -0,07 -0,07 0,34Ventende 0,12 0,02 0,26 0,30 0,40 0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 1 0,03 -0,00R 2 -just<strong>er</strong>t model 2 0,09 0,141) Median/gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>(faktiske dag<strong>er</strong>) i påfølgende t<strong>er</strong>tial /år. 2) Endring<strong>er</strong> som <strong>er</strong> større enn 50 prosent <strong>er</strong> holdtutenfor.4.5.4 Oppsumm<strong>er</strong>ing <strong>og</strong> diskusjon - hvorfor <strong>er</strong> det forskjell<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> resultat<strong>er</strong> på kort<strong>og</strong> på lang sikt?Hvordan skal vi tolke at <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong> slår ulikt ut <strong>mellom</strong> t<strong>er</strong>tial <strong>og</strong> <strong>mellom</strong> år? Våre analys<strong>er</strong> vis<strong>er</strong>at <strong>aktivitet</strong>sendring<strong>er</strong> bidrar til endring<strong>er</strong> i <strong>ventetid</strong> – men har mindre betydning for <strong>ventetid</strong>en på lengresikt. I en studie av OECD-land (Siciliani et al 2013) påpekes det at økte ressurs<strong>er</strong> kan få ned <strong>ventetid</strong>ene påkort sikt – men kortsiktig økt finansi<strong>er</strong>ing medfør<strong>er</strong> sjelden store endring<strong>er</strong> på lengre sikt.Sammenhengene <strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> <strong>er</strong> komplekse, <strong>og</strong> vil som påpekt h<strong>er</strong> – <strong>og</strong>så vari<strong>er</strong>e om vibruk<strong>er</strong> median ell<strong>er</strong> gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong> som utgangspunkt. I den tidsp<strong>er</strong>ioden som h<strong>er</strong> <strong>er</strong> analys<strong>er</strong>thar de somatiske sykehusene vært delvis finansi<strong>er</strong>t gjennom Innsatsstyrt finansi<strong>er</strong>ing, <strong>og</strong> delvis gjennomrammebevilgning<strong>er</strong>. Aktiviteten ved norske sykehus <strong>er</strong> und<strong>er</strong>lagt politisk styring, <strong>og</strong> styring fra regionalehelseforetak. Aktivitetsutviklingen styres d<strong>er</strong>for av fl<strong>er</strong>e forhold enn økt ett<strong>er</strong>spørsel. Ett<strong>er</strong>spørselen måltsom ventelist<strong>er</strong> kan <strong>og</strong>så påvirkes av endring<strong>er</strong> i tilbudet, noe som trolig bidrar til at sammenhengen<strong>mellom</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong> på lang sikt <strong>er</strong> noe usikk<strong>er</strong>. Man kan øke ka<strong>pa</strong>siteten <strong>og</strong> d<strong>er</strong>medtilgjengeligheten til utredning <strong>og</strong> behandling slik at fl<strong>er</strong>e får tilbud, men det <strong>er</strong> ikke gitt at <strong>ventetid</strong>en påsikt blir kort<strong>er</strong>e. Virkningen av en ka<strong>pa</strong>sitetsøkning på <strong>ventetid</strong> kan avhenge av hvor stor den «potensiellekøen» <strong>er</strong> like mye som den faktiske køen av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> som har kommet inn på ventelisten.64 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
Våre analys<strong>er</strong> har <strong>og</strong>så betydelige metodiske utfordring<strong>er</strong> – både når det gjeld<strong>er</strong> <strong>aktivitet</strong>sdata <strong>og</strong>ventelistedata. I denne p<strong>er</strong>ioden har det vært endring<strong>er</strong> i rapport<strong>er</strong>ingsformatet til Norsk <strong>pa</strong>sientregist<strong>er</strong>som har medført en økning i polikliniske konsultasjon<strong>er</strong> <strong>og</strong> ventelistetallene i p<strong>er</strong>ioden 2008-2011. Ianalysene som <strong>er</strong> utført h<strong>er</strong> har vi ikke kunnet ta høyde for alle registr<strong>er</strong>ingsendringene ett<strong>er</strong>som vi haranalys<strong>er</strong>t data på helseforetaksnivå <strong>og</strong> for t<strong>er</strong>tial. De ulike helseforetakene innførte nyttrapport<strong>er</strong>ingsformat på ulike tidspunkt <strong>og</strong> utslagene var ulike. I den p<strong>er</strong>ioden som h<strong>er</strong> analys<strong>er</strong>es, har det<strong>og</strong>så vært store organisatoriske endring<strong>er</strong> som har medført betydelige endring<strong>er</strong> i <strong>pa</strong>sienttallet for noenhelseforetak. Det <strong>er</strong> <strong>og</strong>så metodiske begrensning<strong>er</strong> i forskjell<strong>er</strong> <strong>mellom</strong> helseforetak i <strong>hvordan</strong> <strong>ventetid</strong>registr<strong>er</strong>es <strong>og</strong> rapport<strong>er</strong>es. Vi kan ikke utelukke at disse begrensningene medfør<strong>er</strong> mulighet<strong>er</strong> for atsammenhengene i analysene tildekkes ell<strong>er</strong> svekkes. Det <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid utført visse metodiske grep, som åeksklud<strong>er</strong>e de største svingningene fra analysene <strong>og</strong> vi har kontroll<strong>er</strong>t at en eksklusjon av årene medstørst endring<strong>er</strong> ikke endr<strong>er</strong> resultatene slik at det endr<strong>er</strong> våre konklusjon<strong>er</strong>.Int<strong>er</strong>nasjonale analys<strong>er</strong> ((Siciliani m fl 2013) påpek<strong>er</strong> at <strong>ventetid</strong> til utredning <strong>og</strong> behandling ihelsetjenesten tend<strong>er</strong><strong>er</strong> til å være størst problem i land som har en kombinasjon av skattebas<strong>er</strong>tfinansi<strong>er</strong>ing, hvor tjenesten <strong>er</strong> gratis ell<strong>er</strong> kostnaden for <strong>pa</strong>sienten liten, <strong>og</strong> hvor ka<strong>pa</strong>siteten <strong>er</strong> begrenset.I mange land har man likevel klart å få ned <strong>ventetid</strong>en de siste tiårene. Ventetid til behandling ispesialisthelsetjenesten <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid fortsatt et viktig helsepolitisk tema i mange land <strong>og</strong> i Norge.Tiltak for å redus<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong> – int<strong>er</strong>nasjonal litt<strong>er</strong>aturFl<strong>er</strong>e publikasjon<strong>er</strong> de siste årene har prøvd å oppsumm<strong>er</strong>e <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> <strong>og</strong> dokumentasjon om <strong>hva</strong> somvirk<strong>er</strong> for å få ned <strong>ventetid</strong>ene. En OECD-rapport publis<strong>er</strong>t i 2013 (Siciliani et al 2013) har stud<strong>er</strong>tlitt<strong>er</strong>aturen <strong>og</strong> tiltak som har betydning for <strong>ventetid</strong><strong>er</strong> i helsetjenesten i en rekke OECD-land. Norgeinngikk i analysene <strong>og</strong> bidrar til noen av konklusjonene. Vi kan gen<strong>er</strong>elt klassifis<strong>er</strong>e virkemidl<strong>er</strong> ell<strong>er</strong>strategi<strong>er</strong> for reduksjon av <strong>ventetid</strong> til å være ett<strong>er</strong>spørselsbas<strong>er</strong>te, tilbudsbas<strong>er</strong>te strategi<strong>er</strong> ell<strong>er</strong>«globale» strategi<strong>er</strong> (f eks <strong>ventetid</strong>sgaranti<strong>er</strong>). Hovedkonklusjonene fra OECD-rapporten var følgende:– Å øke ressursene alene synes ikke å være et tilstrekkelig virkemiddel for å få ned <strong>ventetid</strong>en, selvom det ofte vil ha en kortsiktig effekt.– En økning i produktiviteten <strong>er</strong> hell<strong>er</strong> ikke en garanti for redus<strong>er</strong>t <strong>ventetid</strong>.– Aktivitetsbas<strong>er</strong>t finansi<strong>er</strong>ing, gj<strong>er</strong>ne kombin<strong>er</strong>t med å gi <strong>pa</strong>sienten valgmulighet<strong>er</strong> synes imidl<strong>er</strong>tidå kunne gi kort<strong>er</strong>e <strong>ventetid</strong>, men kan være svært kostnadskrevende.– I tillegg har en introduksjon av virkemidl<strong>er</strong> som påvirk<strong>er</strong> flyten av <strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> inn i systemet enpåvirkning.– Kjøp av privat helseforsikring som virkemiddel for å avlaste det offentlige <strong>og</strong> d<strong>er</strong>med få ned<strong>ventetid</strong>ene får ikke støtte i litt<strong>er</strong>aturen.– Innføring av priorit<strong>er</strong>ingsvirkemidl<strong>er</strong> som den norske «rett til helsehjelp-vurd<strong>er</strong>ingen» kombin<strong>er</strong>tmed en <strong>ventetid</strong>sgaranti trekkes fram som lovende, men fortsatt utfordring å ha gode v<strong>er</strong>ktøy forå sikre lik vurd<strong>er</strong>ing av like behov.– Target and t<strong>er</strong>ror- st<strong>er</strong>ke krav til måloppnåelse <strong>og</strong> detalj<strong>er</strong>t styring med klare konsekvens<strong>er</strong> hvismålene ikke oppnås <strong>er</strong> effektivt, men vanskelig å bruke ov<strong>er</strong> lang tidForholdet <strong>mellom</strong> <strong>ventetid</strong>, ventelist<strong>er</strong> <strong>og</strong> sykehusenes <strong>aktivitet</strong> 65
Kreindl<strong>er</strong> (2010) gjorde <strong>og</strong>så en omfattende oppsumm<strong>er</strong>ing av litt<strong>er</strong>aturen <strong>og</strong> trakk fram noenlunde desamme hovedkonklusjon<strong>er</strong> som i OECD-rapporten. Kreindl<strong>er</strong> påpekte <strong>og</strong>så at manglende støtte for at øktvalgfrihet i seg selv påvirket <strong>ventetid</strong>ene i særlig grad, men at dette hang sammen med at få benyttet segav mulighetene for å velge. Valgfrihet kan imidl<strong>er</strong>tid være et mål i seg selv. Vid<strong>er</strong>e ble priorit<strong>er</strong>ingsvirkemidl<strong>er</strong>trukket fram som viktige for å sikre god tilgjengeligheten for de med høy prioritet, men dettevil ikke nødvendigvis redus<strong>er</strong>e gjennomsnittlig <strong>ventetid</strong>.Et viktig utviklingstrekk i de fleste land vi sammenlign<strong>er</strong> oss med <strong>er</strong> en stadig større vektlegging avmonitor<strong>er</strong>ingssystem<strong>er</strong> som inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>ventetid</strong>sinformasjon (se bla Kalseth 2010). Kreindl<strong>er</strong>(op.cit)påpek<strong>er</strong>, som OECD, støtte i litt<strong>er</strong>aturen for at en klar styringsmessig oppfølging av <strong>ventetid</strong>ene hareffekt. Samtidig skal man være oppm<strong>er</strong>ksom på farene ved en for st<strong>er</strong>k fokus på <strong>ventetid</strong>skrav <strong>og</strong> samtidigsanksjon<strong>er</strong>ing, som <strong>og</strong>så OECD vis<strong>er</strong> til. Det kan <strong>og</strong>så gi insentiv<strong>er</strong> til såkalt «gaming» med ventelistenefordi disse blir så viktige for helseforetakene. For eksempel kan det påvirke om man hold<strong>er</strong> noen<strong>pa</strong>sient<strong>er</strong> utenfor listen, lar venting som ikke måles bli lengre (f eks til kontroll<strong>er</strong>), ikke priorit<strong>er</strong><strong>er</strong><strong><strong>pa</strong>sientene</strong> riktig ell<strong>er</strong> at fokuset på <strong>ventetid</strong> går ut ov<strong>er</strong> kvalitet.66 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
REFERANSERHelsedirektoratet (2009): <strong>IS</strong>-1744, Aktivitetsutvikling <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong><strong>er</strong> i spesialisthelsetjenesten 2002-2008.Helsedirektoratet (2013): <strong>IS</strong>-2189, Aktivitetsdata for avtalespesialist<strong>er</strong> 2013Helsedirektoratet (2014): <strong>IS</strong>-2192, Ventetid<strong>er</strong> <strong>og</strong> <strong>pa</strong>sientrettighet<strong>er</strong> 1. t<strong>er</strong>tial 2014Kalseth, B (2010): Ventelistestatistikk I Norge, Sv<strong>er</strong>ige, Danmark, Finland, Skottland <strong>og</strong> England-Datagrunnlag <strong>og</strong> anvendelse. SINTEF Rapport A16216.Kreindl<strong>er</strong>, S (2010): Policy strategies to reduce waits for elective care: a synthesis of int<strong>er</strong>nationalevidence. British Medical Bulletin, Volume 95, Issue 1, s 7-32.Siciliani L, Borowitz M, <strong>og</strong> Moran V 2013 (eds.). Waiting Time Policies in the Health Sector: What Works?(OECD Health Policy Studies): 19–32.REFERANSER 67
VEDLEGGTabell v 2.1 : Ventende p<strong>er</strong> 31.12 ett<strong>er</strong> region <strong>og</strong> fagområde ett<strong>er</strong> somatiske fagområd<strong>er</strong> Helse Sør-Øst2003-2013.2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgi 15054 15220 15710 18669 17111 23320 22288 27515 30898 29171 25000Øre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong> 9719 11209 11690 11065 11303 11631 9998 14359 13821 14071 13909Kvinnesykd <strong>og</strong> elektiv fødselshj. 6458 7057 8104 9011 7432 9570 9208 8749 11502 7865 9241Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 5076 5887 5883 6657 5714 7195 6687 6999 7781 8633 9100Øyesykdomm<strong>er</strong> 6752 6500 5387 5752 6793 7632 8201 9675 8475 8752 8154Hj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 5159 5302 5828 6190 5615 6377 6293 7335 7777 8157 7537Nevrol<strong>og</strong>i 5875 6903 6323 6365 5817 6181 5821 5877 8310 8415 6743Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk kirurgi 3500 3837 3273 3445 3230 4575 4578 5282 5306 6087 6656Urol<strong>og</strong>i 4771 5391 5208 5706 5284 5762 5398 5281 6188 6255 6372Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 4788 4160 4079 4445 6672 5394 4432 5070 5151 4833 5299Karkirurgi 1610 1680 2034 2267 2719 2817 3353 4485 4495 4443 4531Plastikkkirurgi 1981 2673 2644 2015 1736 2359 2508 2470 4285 4428 4039Barnesykdomm<strong>er</strong> 3180 3560 3474 3809 3541 3559 3563 4087 4348 4023 4035Revmatiske sykdomm<strong>er</strong> 3885 3548 3630 3526 3252 4259 4212 4657 4288 3374 3862Fysikalsk medisin <strong>og</strong> (re)habil. 1968 2040 1687 2275 2290 3071 2934 2832 3254 3060 3340Lungesykdomm<strong>er</strong> 2099 1872 2036 2290 2484 2867 3119 2722 2490 2510 2757Endokrinol<strong>og</strong>i 1237 1927 1867 1989 2003 2324 2340 2012 2072 2258 2483Kjevekirurgi <strong>og</strong> munnhulesykd 1837 2593 2764 1353 1318 1296 1624 1967 2117 2121 1982Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong> 623 1082 1234 1318 362 317 219 220 1149 1121 1294Medisinsk genetikk . . . 68 155 916 65 612 825 676 1271Klinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 1482 1004 1089 1450 1650 1791 984 1218 1406 956 1165Nevrokirurgi 272 326 634 619 474 907 939 279 1170 1276 1057Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 1311 1068 874 711 717 725 1031 853 839 986 967Anestesiol<strong>og</strong>i 584 550 687 551 528 731 706 721 877 860 949G<strong>er</strong>iatri . 361 317 416 254 486 472 643 529 722 722Nyresykdomm<strong>er</strong> 350 420 322 432 478 489 441 523 628 617 707Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 174 219 304 294 417 512 432 522 401 480 589Barnekirurgi 611 632 537 549 452 499 524 368 434 448 430Mamma- <strong>og</strong> <strong>pa</strong>ra-/tyreoideakir . . . . . . 38 32 137 149 420Blodsykdomm<strong>er</strong> 337 327 417 371 447 505 445 600 373 370 396Onkol<strong>og</strong>i 437 507 359 373 605 557 465 630 549 559 377Thoraxkirurgi 37 222 259 219 224 244 205 36 84 113 16268 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
Tabell v2.2 : Ventende p<strong>er</strong> 31.12 ett<strong>er</strong> region <strong>og</strong> fagområde for somatiske fagområd<strong>er</strong> i Helse Vest 2003-2013.2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgi 5730 4974 4564 5868 6925 6473 6905 6464 6486 7356 7415Øre-nese-hals sykdomm<strong>er</strong> 3179 2651 1960 3118 3794 2882 4344 5297 4342 4942 5200Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> elektiv 2610 3031 2728 2845 2690 1915 3133 4463 4351 4548 4972fødselshjelpHj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 1862 1837 1833 2490 1795 2076 2194 2643 2586 3251 3016Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske sykdomm<strong>er</strong> 2025 1885 2282 2650 2652 1383 2951 4048 3490 3491 2825Øyesykdomm<strong>er</strong> 3171 3520 2684 2628 3032 1858 2829 2914 3380 3115 2494Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 3187 2364 2350 2913 2870 18898 3296 2806 2463 2446 2378Barnesykdomm<strong>er</strong> 1675 1864 1919 2276 1911 1206 2022 1640 1391 1533 2023Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 951 1039 978 1654 1321 1122 1819 2617 2379 2213 1707Urol<strong>og</strong>i 1809 1693 1478 1736 1742 1186 1890 2379 2140 1598 1631Plastikkkirurgi 1986 2376 752 1425 1001 494 982 1515 1264 1744 1631Revmatiske sykdomm<strong>er</strong> 875 809 1127 1366 1777 2117 1432 1836 1430 1594 1595Nevrol<strong>og</strong>i 1998 2415 2462 2561 2325 1816 2284 1561 1231 1656 1503Endokrinol<strong>og</strong>i 488 464 387 478 478 324 441 1200 934 1416 1417Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk kirurgi 2059 2038 1323 1626 1564 1573 2030 <strong>2244</strong> 1928 1119 1357Lungesykdomm<strong>er</strong> 568 656 400 839 721 952 1333 920 824 892 1078Karkirurgi 557 342 290 341 341 98 500 1021 1094 1069 1077Klinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 752 645 851 1343 1122 267 516 1240 842 1068 1070Fysikalsk medisin <strong>og</strong> (re)habilit<strong>er</strong>ing 416 869 347 598 490 670 1030 1107 930 893 1021Kjevekirurgi <strong>og</strong> munnhulesykdom 442 933 777 1078 1067 876 938 561 539 665 664Nevrokirurgi 250 246 294 206 137 170 278 238 244 243 319Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 86 84 89 91 118 63 215 420 296 367 293Yrkes- <strong>og</strong> arbeidsmedisin 207 216 169 281 232 236 290 286 240 291 282Blodsykdomm<strong>er</strong> 117 86 112 132 117 146 136 231 180 152 181G<strong>er</strong>iatri . 52 57 130 158 3 90 188 233 137 177Nyresykdomm<strong>er</strong> 100 116 147 185 165 91 171 242 176 156 159Mamma- <strong>og</strong> <strong>pa</strong>ra-/tyreoideakirurgi . . . . . . 102 100 103 99 157Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 856 524 530 563 334 587 410 146 61 57 108Thoraxkirurgi 11 24 25 16 3 28 42 59 58 92 82Onkol<strong>og</strong>i 39 46 66 62 43 121 152 199 127 56 76Barnekirurgi 50 41 35 42 24 25 24 160 70 79 52Anestesiol<strong>og</strong>i 216 194 207 244 229 95 160 206 152 59 42VEDLEGG 69
Tabell v2.3 : Ventende p<strong>er</strong> 31.12 ett<strong>er</strong> region <strong>og</strong> fagområde for somatiske fagområd<strong>er</strong> i Helse Midt-Norge2003-2013.2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgi 7059 5899 6279 6711 6264 6401 7754 7204 5755 5669 5876Øyesykdomm<strong>er</strong> 2391 1991 2299 2204 2788 2683 2514 2789 2727 2716 3323Øre-nese-hals2779 2637 3947 4002 3753 3656 3544 3638 3000 3355 3209sykdomm<strong>er</strong>Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> 2895 2727 3072 3276 3000 3658 3374 3373 2688 2971 2889elektiv fødselshjelpHj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 1018 1238 1284 1454 1605 1473 1166 1971 2262 2849 2355Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 1419 1902 1432 1580 2037 2083 2528 2523 2406 2257 2105Nevrol<strong>og</strong>i 1490 1897 1781 2043 1977 1781 1871 1868 1649 1851 2095Urol<strong>og</strong>i 1383 1605 1431 1825 1710 1940 2131 1902 1726 1972 1939Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk 1119 1165 1365 1316 1671 1636 1838 1859 1672 1610 1591kirurgiHud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske674 845 863 956 1498 1702 1929 1733 2013 1959 1579sykdomm<strong>er</strong>Revmatiske sykdomm<strong>er</strong> 768 927 802 912 1326 1201 1236 1434 1042 1054 1404Lungesykdomm<strong>er</strong> 497 715 788 1009 1136 1108 1240 765 703 945 1025Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 1112 986 1095 1268 1521 1415 1238 1096 1058 1039 1001Barnesykdomm<strong>er</strong> 945 888 967 1148 978 951 1071 818 930 792 920Karkirurgi 921 726 746 801 1025 977 1106 1158 806 738 824Klinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 861 926 905 734 819 1031 1186 1003 775 889 776Endokrinol<strong>og</strong>i 256 307 334 486 553 365 430 434 524 517 661Plastikkkirurgi 868 836 703 923 1184 1257 957 1008 587 632 585Kjevekirurgi <strong>og</strong>1193 899 1156 1093 1641 1908 1559 1317 1060 769 563munnhulesykdomFysikalsk medisin <strong>og</strong> 433 535 602 617 571 977 863 1162 753 798 538(re)habilit<strong>er</strong>ingMamma- <strong>og</strong> <strong>pa</strong>ra-. . . . . . . 330 365 178 386/tyreoideakirurgiMedisinsk genetikk . . . . . 197 1 6 141 165 284Nevrokirurgi 287 266 191 179 156 137 219 267 337 129 277Anestesiol<strong>og</strong>i 4 23 15 29 32 82 112 232 203 154 187G<strong>er</strong>iatri . 21 136 174 189 236 167 145 106 155 178Nyresykdomm<strong>er</strong> 114 92 93 112 111 130 112 107 75 115 110Blodsykdomm<strong>er</strong> 77 116 133 121 136 94 87 64 93 117 109Barnekirurgi 179 110 139 187 205 239 152 207 146 89 83Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 34 55 55 55 40 58 86 82 74 74 82Onkol<strong>og</strong>i 52 105 254 84 80 58 36 73 48 40 46Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 185 246 121 101 86 45 58 76 47 30 36Thoraxkirurgi 94 54 40 29 34 35 27 23 19 15 970 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>
Tabell v 2.4 : Ventende p<strong>er</strong> 31.12 ett<strong>er</strong> region <strong>og</strong> fagområde for somatiske fagområd<strong>er</strong> i Helse Nord 2003-2013.2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgi 3396 3997 3253 3542 3937 4690 5101 4759 4940 5356Øre-nese-hals2761 3336 4213 4688 4946 4517 4158 4378 4333 4120sykdomm<strong>er</strong>Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> 1839 2552 2051 2355 2550 3027 2950 2870 2625 3065elektiv fødselshjelpHj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 1526 1836 1635 1771 1842 1805 2189 2377 2602 2503Øyesykdomm<strong>er</strong> 1915 1838 1805 1968 2116 2031 2140 2359 2437 2184Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske1208 1430 1401 1166 1497 1350 2295 2647 2008 2056sykdomm<strong>er</strong>Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 1283 1733 1617 1774 1895 1982 1852 1931 1696 1767Urol<strong>og</strong>i 741 1242 1133 1266 1367 1452 1679 1513 1551 1685Nevrol<strong>og</strong>i 1335 1362 1261 1365 1275 1541 1360 1212 1398 1332Plastikkkirurgi 1044 886 626 513 514 630 779 1734 1624 1269Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 1156 1555 1259 1301 1403 1715 1549 1165 1243 1260Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk 538 902 642 554 621 692 1121 1060 928 1174kirurgiRevmatiske sykdomm<strong>er</strong> 1102 1137 1136 1180 1297 1122 1208 1156 1288 1066Barnesykdomm<strong>er</strong> 1032 1289 982 1088 1137 756 1144 930 828 935Endokrinol<strong>og</strong>i 158 548 664 702 961 1003 921 907 842 915Lungesykdomm<strong>er</strong> 428 475 373 726 620 637 773 784 755 707Fysikalsk medisin <strong>og</strong> 381 624 749 664 766 725 1079 846 869 595(re)habilit<strong>er</strong>ingKlinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 500 572 518 464 486 535 583 637 580 591Kjevekirurgi <strong>og</strong>789 1074 711 758 909 1194 1477 1149 641 412munnhulesykdomKarkirurgi 180 229 214 234 245 248 436 459 338 403Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 500 366 428 612 498 243 466 558 403 345Nevrokirurgi 191 503 288 172 195 238 215 220 290 329Anestesiol<strong>og</strong>i 378 692 150 158 127 92 98 162 154 181Nyresykdomm<strong>er</strong> 51 128 108 98 119 108 105 112 84 135Medisinsk genetikk . 40 25 16 . 1 1 256 200 124Blodsykdomm<strong>er</strong> 51 104 138 84 125 88 97 133 121 99Onkol<strong>og</strong>i 52 74 74 67 56 68 32 89 86 83G<strong>er</strong>iatri . 11 17 50 67 57 113 87 76 77Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 8 18 17 18 24 34 36 37 60 52Barnekirurgi 47 55 37 30 29 34 39 20 22 33Thoraxkirurgi 47 84 22 20 19 17 20 16 20 23*Univ<strong>er</strong>sitetssykehuset i Nord-Norge har mangelfullt tallgrunnlag 3 t<strong>er</strong>tial 2009. Det <strong>er</strong> ikke korrig<strong>er</strong>t for dette påfagområdenivå.VEDLEGG 71
Tabell v 2.4 : Ventende p<strong>er</strong> 31.12 ett<strong>er</strong> region <strong>og</strong> fagområde for somatiske fagområd<strong>er</strong> i Helse Nord 2003-2013.2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Ortopedisk kirurgi 3396 3997 3253 3542 3937 4690 5101 4759 4940 5356Øre-nese-hals2761 3336 4213 4688 4946 4517 4158 4378 4333 4120sykdomm<strong>er</strong>Kvinnesykdomm<strong>er</strong> <strong>og</strong> 1839 2552 2051 2355 2550 3027 2950 2870 2625 3065elektiv fødselshjelpHj<strong>er</strong>tesykdomm<strong>er</strong> 1526 1836 1635 1771 1842 1805 2189 2377 2602 2503Øyesykdomm<strong>er</strong> 1915 1838 1805 1968 2116 2031 2140 2359 2437 2184Hud <strong>og</strong> ven<strong>er</strong>iske1208 1430 1401 1166 1497 1350 2295 2647 2008 2056sykdomm<strong>er</strong>Fordøyelsessykdomm<strong>er</strong> 1283 1733 1617 1774 1895 1982 1852 1931 1696 1767Urol<strong>og</strong>i 741 1242 1133 1266 1367 1452 1679 1513 1551 1685Nevrol<strong>og</strong>i 1335 1362 1261 1365 1275 1541 1360 1212 1398 1332Plastikkkirurgi 1044 886 626 513 514 630 779 1734 1624 1269Gen<strong>er</strong>ell kirurgi 1156 1555 1259 1301 1403 1715 1549 1165 1243 1260Gastroent<strong>er</strong>ol<strong>og</strong>isk 538 902 642 554 621 692 1121 1060 928 1174kirurgiRevmatiske sykdomm<strong>er</strong> 1102 1137 1136 1180 1297 1122 1208 1156 1288 1066Barnesykdomm<strong>er</strong> 1032 1289 982 1088 1137 756 1144 930 828 935Endokrinol<strong>og</strong>i 158 548 664 702 961 1003 921 907 842 915Lungesykdomm<strong>er</strong> 428 475 373 726 620 637 773 784 755 707Fysikalsk medisin <strong>og</strong> 381 624 749 664 766 725 1079 846 869 595(re)habilit<strong>er</strong>ingKlinisk nevrofysiol<strong>og</strong>i 500 572 518 464 486 535 583 637 580 591Kjevekirurgi <strong>og</strong>789 1074 711 758 909 1194 1477 1149 641 412munnhulesykdomKarkirurgi 180 229 214 234 245 248 436 459 338 403Gen<strong>er</strong>ell indremedisin 500 366 428 612 498 243 466 558 403 345Nevrokirurgi 191 503 288 172 195 238 215 220 290 329Anestesiol<strong>og</strong>i 378 692 150 158 127 92 98 162 154 181Nyresykdomm<strong>er</strong> 51 128 108 98 119 108 105 112 84 135Medisinsk genetikk . 40 25 16 . 1 1 256 200 124Blodsykdomm<strong>er</strong> 51 104 138 84 125 88 97 133 121 99Onkol<strong>og</strong>i 52 74 74 67 56 68 32 89 86 83G<strong>er</strong>iatri . 11 17 50 67 57 113 87 76 77Infeksjonssykdomm<strong>er</strong> 8 18 17 18 24 34 36 37 60 52Barnekirurgi 47 55 37 30 29 34 39 20 22 33Thoraxkirurgi 47 84 22 20 19 17 20 16 20 23*Univ<strong>er</strong>sitetssykehuset i Nord-Norge har mangelfullt tallgrunnlag 3 t<strong>er</strong>tial 2009. Det <strong>er</strong> ikke korrig<strong>er</strong>t for dette påfagområdenivå.Postadresse: Pb. 7000,St. Olavs plass, 0130 OsloTelefon: +47 810 20 050Faks: +47 24 16 30 01E-post: postmottak@helsedir.nowww.helsedirektoratet.no72 <strong>Ventelist<strong>er</strong></strong> <strong>og</strong> <strong>ventetid</strong>