Skipavika næringspark, Gulen kommune. Konsekvensutredning for ...
Skipavika næringspark, Gulen kommune. Konsekvensutredning for ...
Skipavika næringspark, Gulen kommune. Konsekvensutredning for ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Rådgivende Biologer ASRAPPORTENS TITTEL:<strong>Skipavika</strong> næringspark, <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>. <strong>Konsekvensutredning</strong> <strong>for</strong> naturmiljø.FORFATTARAR:Linn Eilertsen, Mette Eilertsen og Geir Helge JohnsenOPPDRAGSGIVERR:A/STAB AS ved Gaute BaarøyOPPDRAGET GITT: ARBEIDET UTFØRT: RAPPORT DATO:august 2012 2012 – 2013 19. juni 2013RAPPORT NR: ANTAL SIDER: ISBN NR:1746 40 978-82-7658-986-3EMNEORD:- <strong>Konsekvensutredning</strong>- <strong>Skipavika</strong>- Biologisk mangfold- Rødlistearter- Inngrepsfrie naturområder- Terrestrisk miljø- Akvatisk miljø- Marint miljøRÅDGIVENDE BIOLOGER ASBredsgården, Bryggen, N-5003 BergenForetaksnummer 843667082-mvaInternett: www.radgivende-biologer.no E-post: post@radgivende-biologer.noTelefon: 55 31 02 78 Telefaks: 55 31 62 75Forside: Bilder fra tiltaksområdet. Foto: Linn Eilertsen og Mette Eilertsen.
FORORDPå vegne av <strong>Skipavika</strong> Næringspark AS, skal A/STAB AS utarbeide en reguleringsplan <strong>for</strong> planlagtindustriområde i <strong>Skipavika</strong> i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>, Sogn og Fjordane. Rådgivende Biologer AS har påoppdrag fra A/STAB AS utarbeidet en konsekvensutredning <strong>for</strong> temaet naturmiljø <strong>for</strong> dette prosjektet,basert på eksisterende litteratur og in<strong>for</strong>masjon, samt egne feltundersøkelser.Feltarbeidet ble utført den 18. august 2012 av Linn Eilertsen og den 27. august 2012 av MetteEilertsen. Vi takker A/STAB AS, ved Gaute Baarøy, <strong>for</strong> oppdraget.Bergen, 19. juni 2013INNHOLDSLISTEForord ................................................................................................................................... 4Innholdsliste .......................................................................................................................... 4Sammendrag.......................................................................................................................... 5Naturmangfoldloven .............................................................................................................10Tiltaksbeskrivelse .................................................................................................................11Metode og datagrunnlag .......................................................................................................14Avgrensing av tiltaks- og influensområdet ............................................................................18Områdebeskrivelse ...............................................................................................................19Verdivurdering .....................................................................................................................20Virkninger og konsekvenser .................................................................................................30Avbøtende tiltak ...................................................................................................................36Oppfølgende undersøkelser ..................................................................................................37Referanseliste .......................................................................................................................38Vedlegg ................................................................................................................................40Rådgivende Biologer AS 4Rapport 1746
SAMMENDRAGEILERTSEN, L., EILERTSEN, M. & G.H. JOHNSEN 2013.<strong>Skipavika</strong> næringspark, <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>. <strong>Konsekvensutredning</strong> <strong>for</strong> naturmiljø.Rådgivende Biologer AS, rapport 1746, 40 sider, ISBN 978-82-7658-986-3.Rådgivende Biologer AS har på oppdrag fra A/STAB AS utarbeidet en konsekvensutredning <strong>for</strong>naturmiljø <strong>for</strong> planlagt industriområde i <strong>Skipavika</strong> i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>, Sogn og Fjordane.TILTAKETFormålet med planen <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong> næringspark er å regulere området <strong>for</strong> industri- og nærings<strong>for</strong>målmed tilhørende veiframføring, kaianlegg og annen infrastruktur. Området er noe utbygd i sør(eksisterende ferjekai) og holder på å bygges ut i tråd med dispensasjonstillatelser. Det <strong>for</strong>eligger toalternativer <strong>for</strong> utbygging, og det er lite som skiller alternativene. Alternativ 2 omfatter noe mindrearealbeslag enn alternativ 1 og har en litt annen veiframføring igjennom planområdet. 0-alternativettilsvarer dagens situasjon og omfatter den nylige utbyggingen sør i planområdet i tråd meddispensasjon gitt av <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>.VERDIVURDERINGINNGREPSFRIE OG SAMMENHENGENDE NATUROMRÅDERPlanområdet består i nord av naturområder uten inngrep. Helt sør er det bilvei og en nedlagtferjekai/parkeringsplass, og det er bygd ut kaier og vei i tråd med gitte dispensasjonstillatelser. Nordog vest <strong>for</strong> planområdet går det en kraftlinje. Deler av planområdet har <strong>for</strong>tsatt et urørt preg, og temaethar middels til liten verdi.RØDLISTEARTERI influensområdet er det registrert fem rødlistede fuglearter med status nær truet (NT). I <strong>for</strong>bindelsemed undersøkelser på Sandøy i 2009 ble det registrert spor etter hubro (EN), 2 km vest <strong>for</strong> planlagt<strong>Skipavika</strong> næringspark. Influensområdet vurderes som sannsynlig leveområde <strong>for</strong> hubro (EN), menhekking er ikke bekreftet og temaet rødlistearter vurderes å ha stor til middels verdi.TERRESTRISK MILJØDet meste av planområdet ligger innen<strong>for</strong> en stor kystlynghei (D07) med B-verdi. Slike treløseheisamfunn langs kysten er i betydelig tilbakegang på grunn av opphørt beite og brenning, og er ensterkt truet naturtype (EN). Planområdet har en fattig berggrunn med tilhørende fattig vegetasjon.Influensområdet har en viss variasjon i habitater <strong>for</strong> fugl og pattedyr, men det er ikke registrert viktigeviltområder i tiltaksområdet. Generelt vurderes artsmangfoldet tilknyttet terrestrisk miljø å værerelativt lavt og representativt <strong>for</strong> distriktet. Middels verdi <strong>for</strong> naturtyper og liten verdi <strong>for</strong> artsmangfoldgir middels til liten verdi <strong>for</strong> terrestrisk miljø.AKVATISK MILJØI influensområdet er det flere små dammer og tjern og det største, Kudalsvatnet, ligger sørvest <strong>for</strong>planområdet. Vann<strong>for</strong>ekomstene i influensområdet klassifiserer ikke til verdifulleferskvannslokaliteter jf. DN-håndbok 13 og 15 og heller ikke til rødlistede naturtyper. Innsjøene i ytredel av <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> har generelt sette tynne bestander av innlandsørret og det gjelder trolig også<strong>for</strong> Kudalsvatnet og de andre små tjernene i influensområdet. Akvatisk miljø har liten verdi.MARINT MILJØI litoralsonen er naturtypene strandberg og fjæresone-vannstrand på fast bunn dominerende. Det bleregistrert et lite bløtbunnsområde i strandsonen nord <strong>for</strong> nedlagt ferjekai, som er vurdert å ha litenverdi. I øvre del av sublitoralen ble det i hovedsak registrert den rødlistede naturtypen tareskogsbunn.Rådgivende Biologer AS 5Rapport 1746
Tareskogsbunn er rødlistet på grunn av en negativ utvikling, men er likevel svært vanlig og vurderes åha liten verdi. I vika sør <strong>for</strong> ferjekaia i <strong>Skipavika</strong> ble den prioriterte naturtypen ålegraseng registrert,som er vurdert å ha middels verdi. Artsmangfoldet i tiltaksområdet vurderes å være representativt <strong>for</strong>denne delen av kysten og vurderes å ha liten verdi. Samlet vurderes marint miljø å ha middels til litenverdi.VIRKNING OG KONSEKVENSVURDERING0-ALTERNATIVET0-alternativet omfatter den nylige utbyggingen av veg og kai nord <strong>for</strong> den nedlagte ferjekaien, i trådmed dispensasjon gitt av <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>, med mulig videreføring av dispensasjoner. Det <strong>for</strong>eliggerplaner om vindkraftverk på Sandøy som sammenfaller med tiltaksområdet <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong> næringspark.Det er <strong>for</strong>eløpig ikke gitt konsesjon til vindkraftverket. Siden 0-alternativet i dette tilfellet omfatter endelvis utbygging av planområdet, er det lagt størst vekt på å beskrive virkningene av en ytterligereutbygging (alternativ 1 og 2). Konsekvensene av 0-alternativet er kun kortfattet omtalt, og utdyping avvirkninger <strong>for</strong> hvert enkelt fagtema er gjort i kapittelet om alternativ 1.O-alternativet vurderes å ha stor negativ konsekvens (---) <strong>for</strong> rødlistearter, middels negativkonsekvens (--) <strong>for</strong> inngrepsfrie naturområder, terrestrisk miljø og marint miljø og ubetydeligkonsekvens (0) <strong>for</strong> akvatisk miljø.ALTERNATIV 1RødlistearterDet er registrert flere rødlistede fuglearter i influensområdet, deriblant hubro med status sterkt truet(EN). Det er ikke bekreftet at hubro hekker i influensområdet og verdien <strong>for</strong> rødlistearter vurderesder<strong>for</strong> som stor til middels. I anleggsfasen vil økt støy og trafikk i planområdet virke <strong>for</strong>styrrende pådisse artene, spesielt i yngleperioden. Samtidig har anleggsarbeidet i samsvar med gittedispensasjonstillatelser sør i planområdet (0-alternativet), trolig hatt en stor negativ virkning <strong>for</strong>hekkende rødlistearter. For en ytterligere utbygging (alternativ 1) vurderes anleggsfasen der<strong>for</strong> å haliten negativ virkning <strong>for</strong> rødlistearter, og da først og fremst <strong>for</strong> artene som er bekreftet hekkendeinnen<strong>for</strong> influensområdet (strandsnipe, svartstrupe og bergirisk). Driftsfasen vil medføre storearealbeslag, som medfører tap av leveområder <strong>for</strong> de rødlistede fugleartene. Arealbeslagene erpermanente, og næringsvirksomheten med tilhørende støy og trafikk, vurderes å ha middels negativvirkning <strong>for</strong> rødlistearter i influensområdet.Stor til middels verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i anleggsfasen.Stor til middels verdi og middels negativ virkning gir middels negativ konsekvens (--) idriftsfasen.Inngrepsfrie og sammenhengende naturområderFor temaet inngrepsfrie og sammenhengende naturområder, er det først og fremst de tekniskeinngrepene som har virkning. Sørlige del av planområdet er sterkt påvirket av inngrep, og enytterligere utbygging vurderes å ha liten negativ virkning <strong>for</strong> dette temaet.Middels til liten verdi og ingen virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i anleggsfasen.Middels til liten verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i driftsfasen.Terrestrisk miljøAlternativ 1 <strong>for</strong> utbygging vil medføre permanente arealbeslag og fragmentering av kystlyngheia.Kystlyngheia er stor og den planlagte næringsparken vil, relativt sett, beslaglegge en liten del avnaturtypen. Det er sannsynlig at andre områder langs denne delen av kysten også kan kvalifisere tilnaturtypen kystlynghei. Virkningen vurderes å være middels negativ <strong>for</strong> naturtyper. Sprengningsarbeidog trafikk i tiltaksområdet i anleggsfasen virke <strong>for</strong>styrrende på faunaen, spesielt i yngleperioden.Anleggsarbeidet vil også medføre tilførsler av steinstøv og sprengstoffrester til de nærliggendeRådgivende Biologer AS 6Rapport 1746
områdene, noe som vil være negativt <strong>for</strong> både flora og fauna. Driftsfasen vil medføre en god delpermanente arealbeslag, som igjen fører til tap av leveområde <strong>for</strong> fugl og vilt. Siden deler avplanområdet allerede er bygd ut, vurderes anleggsarbeidet ved en ytterligere utbygging å ha litennegativ virkning <strong>for</strong> artsmangfoldet. Samlet gir dette liten negativ virkning <strong>for</strong> terrestrisk miljø ianleggsfasen og middels negativ virkning i driftsfasen. Middels verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i anleggsfasen. Middels verdi og middels negativ virkning gir middels negativ konsekvens (--) i driftsfasen.Akvatisk miljøFor akvatisk miljø er det selve anleggsfasen som vil ha størst virkning. Spesielt sprengningsarbeidet i<strong>for</strong>bindelse med utbyggingen kan ha virkning <strong>for</strong> det akvatiske miljøet ved at sprengstoffrester og støvkan tilføres de nærliggende vann<strong>for</strong>ekomstene. K4 og K5 ligger relativt tett inntil to tjern nord <strong>for</strong>Håhaugen. Tilførsler av steinstøv kan gi direkte skader på fisk, og føre til generell redusert biologiskproduksjon i vassdrag grunnet nedslamming, men det antas å være lite eller ingen fisk i de aktuellevassdragene. Driftsfasen medfører ingen permanente arealbeslag i noen av vann<strong>for</strong>ekomstene.Forutsatt at den planlagte næringsvirksomheten ikke medfører utslipp til vann og vassdrag, vurderesdriftsfasen å ikke ha virkning <strong>for</strong> akvatisk miljø. Liten verdi og ingen til liten negativ virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i anleggsfasen. Liten verdi og ingen virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i driftsfasen.Marint miljøArealbeslag i sjø vil føre til tap av leveområder <strong>for</strong> flora og fauna. Hardbunnsområder vil kunnerekoloniseres, men usikkert i hvilken grad. Tareskogsbunn i nærområdet vil kunne fungere som enartsbank <strong>for</strong> rekolonisering i tiltaksområdet. Driftsfasen vurderes å ha middels til stor negativ virkning<strong>for</strong> marint miljø. Anleggsfasen vil ha liten til middels negativ virkning i <strong>for</strong>bindelse med avrenning avsteinstøv og sprengstoff, samt sprengningsarbeider. Makroalger og taresamfunn er sårbare <strong>for</strong> partiklerog trykkbølger fra sprenging kan føre til vevsskader eller dødelighet <strong>for</strong> marine organismer. Middels til liten verdi og liten til middels negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) ianleggsfasen. Middels til liten verdi og middels til stor negativ virkning gir middels negativ konsekvens (--) idriftsfasen.ALTERNATIV 2Alternativ 2 vil i stor grad ha samme virkninger <strong>for</strong> naturmiljø som alternativ 1. Alternativ 2 medførernoe mindre arealbeslag på land helt nord i planområdet, men <strong>for</strong>skjellen er marginal og virkningenevurderes å være de samme som <strong>for</strong> alternativ 1, <strong>for</strong> alle deltemaene.SAMLET BELASTNING (NML §10)Vi er ikke kjent med at det <strong>for</strong>eligger andre eller tilsvarende omsøkte planer i de nærliggendeområdene, bortsett fra Sandøy vindkraftverk. Planlagt <strong>Skipavika</strong> næringspark vurderes samlet å hamiddels negativ konsekvens <strong>for</strong> naturmiljø. Sørlige del av næringsparken er allerede utbygd ogomfattes av 0-alternativet. 0-alternativet har noe større negativ konsekvens <strong>for</strong> naturmiljø ennalternativ 1 og 2, og da i hovedsak <strong>for</strong> rødlistede fuglearter. Den samlete belastning med både 0-alternativ og den planlagte utbyggingen, ventes da å være noe større enn <strong>for</strong> de <strong>for</strong>eliggende planenealene, da med hovedvekt på at 0-alternativet har gjort influensområdet mindre attraktivt somhekkeområde <strong>for</strong> rødlistede fuglearter.Rådgivende Biologer AS 7Rapport 1746
Oppsummering av verdi, virkning og konsekvens, alternativ 1AVBØTENDE TILTAKTerrestrisk miljøDet er først og fremst arealbeslagene som medfører negative virkninger <strong>for</strong> terrestrisk miljø, og det erfå tiltak som kan virke avbøtende på dette. For å redusere de negative virkningene <strong>for</strong> rødlistearter ianleggsfasen, bør man unngå sprengningsarbeid i perioden mai til juli.Akvatisk miljøPå generell basis bør man avgrense/hindre avrenning fra vei, anleggsområder og eventuellemassedeponi til vassdrag. For å hindre <strong>for</strong>urensende utslipp til vassdrag, er det viktig at sprengmasserblir deponert et stykke unna vann<strong>for</strong>ekomster.Marint miljøAv hensyn til fisk og andre marine organismer, bør en unngå åpne ladninger og gjennomføreeventuelle undervannssprenginger med tildekkete og reduserte ladninger <strong>for</strong> å minimalisereskadevirkninger. En har god erfaring med at boblegardin stanser de mest skadelige trykkbølgene.Spredning av finpartikulære masser til nærliggende områder kan reduseres ved utplassering avoppsamlingsskjørt/lenser uten<strong>for</strong> fyllingsområdet. Det vil der<strong>for</strong> være viktig å etablere siltskjørt/gardinslik at det aller meste av disse massene sedimenterer nærmest mulig og helst i selve tiltaksområdet.Det vil også kunne være aktuelt å vaske masser før deponering i sjø <strong>for</strong> å redusere spredningen av finepartikler i sjø.Rådgivende Biologer AS 8Rapport 1746
OPPFØLGENDE UNDERSØKELSEROm behov <strong>for</strong> tilleggsin<strong>for</strong>masjonPlanene <strong>for</strong> et nytt industriområde i <strong>Skipavika</strong> i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>, medfører negative virkninger <strong>for</strong>naturmiljøet i tiltaksområdet, både i anleggsfasen og i påfølgende driftsfase. I samsvar mednaturmangfoldloven, er det lagt vekt på at influensområdet er sannsynlig leveområde <strong>for</strong> hubro (EN),og dette ligger til grunn <strong>for</strong> konsekvensvurderingen. Det knyttes noe usikkerhet til virkningene <strong>for</strong>hubro (EN), da det ikke er gjennomført undersøkelser <strong>for</strong> å bekrefte om arten hekker iinfluensområdet. Det kan der<strong>for</strong> være aktuelt med oppfølgende undersøkelser <strong>for</strong> temaet rødlistearter.For de øvrige temaene vurderes det å ikke være nødvendig med tilleggsin<strong>for</strong>masjon.Overvåkning i anleggsfasenDet er ikke behov <strong>for</strong> noe omfattende overvåkingsprogram knyttet til anleggsfasen.Videre overvåkning av driftsfasenDet er ikke behov <strong>for</strong> overvåkingsprogram av driftsfasen.Rådgivende Biologer AS 9Rapport 1746
NATURMANGFOLDLOVENForvaltningsmål nedfestet i naturmangfoldloven er at artene skal <strong>for</strong>ekomme i livskraftige bestander isine naturlige utbredelsesområder; at mangfoldet av naturtyper skal ivaretas, og at økosystemene sinefunksjoner, struktur og produktivitet blir ivaretatt så langt det er rimelig (§§4-5).Kunnskapsgrunnlaget (§8) blir vurdert som godt <strong>for</strong> alle fagtema som er behandlet i dennekonsekvensutredningen. Det er utført feltarbeid på rett tid av året når det gjelder naturtyper ogvegetasjon og marint miljø. Det er ikke gjennomført prøvefiske i vann<strong>for</strong>ekomstene i influensområdet,men eksisterende kunnskap vurderes som tilstrekkelig datagrunnlag <strong>for</strong> akvatisk miljø. For fugl og viltbaseres konsekvensutredningen i hovedsak på eksisterende in<strong>for</strong>masjon. Naturmangfoldet ertilstrekkelig kartlagt innen<strong>for</strong> tiltaks- og influensområdet, slik at føre-var-prinsippet ikke kommer tilanvendelse i <strong>for</strong>bindelse med videre behandling av denne saken (§9).Denne utredningen vurderer de samlete belastningene på økosystemene som utgjør naturmiljøet itiltaksområdet til Skipavik næringspark og influensområdet rundt. Dette inkluderer en vurdering avtidligere påvirkninger og konsekvensene av planene <strong>for</strong> næringsparken og konsekvenser av muligeframtidige tiltak/påvirkninger (§10).Kostnadene ved å hindre, eller avgrense, skade på naturmangfoldet som tiltaket volder, skal dekkes avtiltakshaver, med mindre dette ikke er urimelig ut fra tiltaket og skaden sin karakter (§11). Skader pånaturmangfoldet skal så langt råd unngås eller avgrenses. Dette skal gjøres ved å ta utgangspunkt islike driftsmetoder og slik teknikk og lokalisering som gir de beste samfunnsmessige resultatene ut fraen samlet vurdering av tidligere, nåværende og framtidig bruk av mangfoldet og økonomiske <strong>for</strong>hold(§12).Rådgivende Biologer AS 10Rapport 1746
TILTAKSBESKRIVELSEFormålet med planen <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong> næringspark er å regulere <strong>for</strong> industri- og nærings<strong>for</strong>mål medtilhørende veiframføring, kaianlegg og annen infrastruktur. Planområdet følger eiendomsgrensen <strong>for</strong>gårdsnr. 79 og bruksnr. 4 og 33. Nordøstlige deler av planområdet er definert som industriområde ieksisterende <strong>kommune</strong>plan, mens sørvestlige deler av planområdet er definert som LNF-område.Konsekvensene av tiltaket skal vurderes <strong>for</strong> 0-alternativet, som omfatter dagens situasjon, og alternativ1 og alternativ 2 <strong>for</strong> utbygging.0-alternativet: Eksisterende situasjonHelt sør i planområdet er det fra før en nedlagt ferjekai. Området holder på å bygges ut i tråd meddispensasjonstillatelser. Dispensasjonen gjelder etablering av kai 1 og 2 (figur 1), uttak av 750 000 m³stein innen<strong>for</strong> et definert område (B4 og B5 i <strong>for</strong>slag til reguleringsplan), samt etablering avadkomstvei til området og kaiene.Figur 1. Skravert område viser areal med godkjent dispensasjon <strong>for</strong> utbygging.Alternativ 1I alternativ 1 er ca. 246 daa satt av til utbyggings<strong>for</strong>mål. I tillegg er det lagt inn et stort areal <strong>for</strong>utbygging av kaier. K1 og K3 er disponert <strong>for</strong> industri/lagervirksomhet, hovudsaklig produksjon,vedlikehold og andre tjenester rettet mot offshorebransjen (figur 2). Kaiområdene uten<strong>for</strong> K3 skalm.a. brukes til opplag av større offshoreskip og installasjoner <strong>for</strong> vedlikehold. I K2, K4 og K5 er detlagt opp til kontor, <strong>for</strong>retning- og lagervirksomhet. I K4 skal det også legges opp til innkvartering avpersonell, bevertning/catering m.m. Det er lagt inn en adkomstvei som går fra den gamle ferjekaien ognordover langs kaiområdene. Det er også lagt inn en adkomstveg som knytter til seg K1 og går videreRådgivende Biologer AS 11Rapport 1746
langs skjæringen via K4 og K5 langs den nordlige skjæringen til K3 og danner til slutt en ringvei derden knytter seg til kaiveien. Den markerte kollen midt i planområdet er avsatt som et naturområde. Detblir også lagt inn en vegetasjonsskjerm mellom de nedre og øvre områdene. Det er avsatt «grønne»buffersoner rundt et lite tjern ved K4 og ved K1 og K2.Figur 2. Alternativ 1 <strong>for</strong> utbygging.Rådgivende Biologer AS 12Rapport 1746
Alternativ 2Alternativ 2 omfatter noe mindre arealbeslag, da omtrent 230 daa er avsatt til utbyggings<strong>for</strong>mål. K3 erredusert i areal, men det er lagt inn et mindre område, K6, nord <strong>for</strong> K3 <strong>for</strong> å kunne betjene kaiområdeti øst (figur 3). Område K5 er utvida mot øst. De grønne bufferne er større i alt. 2. Det blir også mindreinngrep i den sørlige del av naturområdet siden adkomstvegen er planlegges i skjæringsområdet til K3.Figur 3. Alternativ 2 <strong>for</strong> utbygging, med noe mindre arealbeslag enn alternativ 1, helt i nord.Rådgivende Biologer AS 13Rapport 1746
UTREDNINGSPROGRAMMETODE OG DATAGRUNNLAGDenne konsekvensutredningen tar utgangspunkt i to av temaene som <strong>for</strong>eslås utredet i revidertplanprogram pr. 15. mai 2013, strandsone, sjø og vassdrag og naturverdi og biologisk mangfold.Utredningsbehov og arbeidsmetoder er i planprogrammet kort beskrevet slik: Strandsone, sjø og vassdrag- Kartlegge og beskrive strandsonen, sjø og vassdrag- Vurdering av <strong>for</strong>holdene i planområdet i <strong>for</strong>hold til retningslinjer <strong>for</strong> strandsona Naturmiljø og biologisk mangfold, både terrestrisk og marint.- Vurdering av tiltakets konsekvenser <strong>for</strong> grøntstruktur og naturmiljø- Kartlegge og beskrive naturmangfold og naturtyper i området, befaringer ogdokumentstudier.DATAINNSAMLING / DATAGRUNNLAGDenne rapporten er bygd opp etter en standardisert tre-trinns prosedyre beskrevet i Håndbok 140 omkonsekvensutredninger (Statens vegvesen 2006). Fremgangsmåten er utviklet <strong>for</strong> å gjøre analyser,konklusjoner og anbefalinger mer objektive, lettere å <strong>for</strong>stå og mer sammenlignbare. Vurderingene irapporten baserer seg dels på <strong>for</strong>eliggende in<strong>for</strong>masjon, dels på befaring av tiltaksområdet utført avLinn Eilertsen den 18. august 2012 og av Mette Eilertsen den 27. august 2012. Det er ogsåsammenstilt resultater fra <strong>for</strong>eliggende litteratur, gjort søk i nasjonale databaser og tatt kontakt med<strong>for</strong>valtning og lokale aktører. Datagrunnlaget vurderes som godt: 3 (jf. tabell 1).Tabell 1. Vurdering av kvalitet på grunnlagsdata(etter Brodtkorb & Selboe 2007).Klasse Beskrivelse0 Ingen data1 Mangelfullt datagrunnlag2 Middels datagrunnlag3 Godt datagrunnlagTRINN 1: REGISTRERING OG VURDERING AV VERDIHer beskrives og vurderes områdets karaktertrekk og verdier innen<strong>for</strong> hvert enkelt fagområde såobjektivt som mulig. Med verdi menes en vurdering av hvor verdifullt et område eller miljø er medutgangspunkt i nasjonale mål innen<strong>for</strong> det enkelte fagtema. Verdien blir fastsatt langs en skala somspenner fra liten verdi til stor verdi (se eksempel under):VerdiLiten Middels Stor-----------------------------------------------------------EksempelRådgivende Biologer AS 14Rapport 1746
TRINN 2: TILTAKETS VIRKNINGMed virkning (også kalt omfang eller påvirkning) menes en vurdering av hvilke endringer tiltaketantas å medføre <strong>for</strong> de ulike tema, og graden av denne endringen. Her beskrives og vurderes type ogvirkning av mulige endringer dersom tiltaket gjennomføres. Virkningen blir vurdert langs en skala frastor negativ til stort positiv virkning (se eksempel under).VirkningStor neg. Middels neg. Liten / ingen Middels pos. Stor pos.----------------------------------------------------------------------------------------------------------- EksempelTRINN 3: SAMLET KONSEKVENSVURDERINGHer kombineres trinn 1 (områdets verdi) og trinn 2 (tiltakets virkning) <strong>for</strong> å få frem den samledekonsekvensen av tiltaket. Sammenstillingen skal vises på en ni-delt skala fra svært stor negativkonsekvens til svært stor positiv konsekvens (se figur 4).Vurderingen avsluttes med et oppsummeringsskjema der vurdering av verdi, virkning og konsekvenserer gjengitt i kortversjon. Hovedpoenget med å strukturere konsekvensvurderingene på denne måten, erå få fram en mer nyansert og presis presentasjon av konsekvensene av ulike tiltak. Det vil også gi enrangering av konsekvensene som samtidig kan fungere som en prioriteringsliste <strong>for</strong> hvor en børfokusere i <strong>for</strong>hold til avbøtende tiltak og videre miljøovervåkning.Figur 4. ”Konsekvensvifta”. Konsekvensen <strong>for</strong> ettema framkommer ved å sammenholde områdetsverdi <strong>for</strong> det aktuelle tema og tiltakets virkning/omfang på temaet. Konsekvensen vises til høyre, påen skala fra meget stor positiv konsekvens (+ + + +)til meget stor negativ konsekvens (– – – –). En linjemidt på figuren angir ingen virkning og ubetydelig/ingen konsekvens (etter Statens Vegvesen 2006).Naturmiljø omhandler ifølge Statens vegvesens Håndbok 140 om konsekvensutredninger (2006)naturtyper og arts<strong>for</strong>ekomster som har betydning <strong>for</strong> dyr og planters levegrunnlag. Temaet naturmiljøomfatter alle terrestriske (landjorda), akvatiske/limnologiske (ferskvann) og marine (brakkvatn ogsaltvatn) <strong>for</strong>ekomster, og biologisk mangfold knyttet til disse. Kriterier og kilder <strong>for</strong> verdisetting av deRådgivende Biologer AS 15Rapport 1746
ulike fagtemaene under naturmiljø fremgår av tabell 2. Nomenklaturen, samt norske navn, følgerArtskart på www.artsdatabanken.no.Tabell 2. Kriterier <strong>for</strong> verdisetting av de ulike fagtemaene.Tema Liten verdi Middels verdi Stor verdiRødlistearterInngrepsfrie ogsammenhengendenaturområder, samt andrelandskapsøkologiskesammenhengerKilder: DN-rapport 1995-6,OED 2007, Naturbase,KommuneplanarTerrestrisk miljøNaturtyperKilder: DN-håndbok 13 og15, Fremstad 1997, Statensvegvesen – håndbok 140(2006), Lindgaard &Henriksen(2011)ArtsmangfoldKilder: DN-håndbok 11,Statens vegvesen – håndbok140 (2006)• Leveområde <strong>for</strong> arter ikategorien NT som er rødlistetpga. negativ bestandsutvikling,men framleis er vanlege.• Område med ordinærlandskapsøkologisk betydning.• Område med biologisk mangfoldsom er representativ <strong>for</strong>distriktet.• Område med arts- ogindividmangfold som errepresentativt <strong>for</strong> distriktet• Viltområde og vilttrekk medviltvekt 1• Leveområde <strong>for</strong> arter i delavesste kategoriane på nasjonalrødliste og relativt utbredte arter ikategorien sårbar (VU).• Område over 1 km fra nærmestetyngre inngrep.• Sammenhengende område (over3 km²) med urørt preg.• Område med lokal eller regionallandskapsøkologisk betydning.• Naturtyper i verdikategori B eller C<strong>for</strong> biologisk mangfold.• Område med stort artsmangfold ilokal eller regional målestokk• Viltområde og vilttrekk medviltvekt 2-3• Leveområde <strong>for</strong> arter irødlistekategori EN, CR ogVU.• Område over 3 km franærmeste tyngre inngrep.• Område med nasjonallandskapsøkologiskbetydning.• Naturtyper i verdikategori A <strong>for</strong>biologisk mangfold.• Område med stort artsmangfoldi nasjonal målestokk• Viltområde og vilttrekk medviltvekt 4-5Akvatisk miljøVerdifulle lokaliteterKilde: DN-håndbok 15Fisk ogferskvassorganismerKilde: DN-håndbok 15Marint miljøMarine naturtyparKilde: DN-håndbok 19,Statens vegvesen – håndbok140 (2006),Lindgaard&Henriksen(2011)Maritn arts- ogindividmangfoldKilde: Norsk Raudliste 2010Kålås mfl. (2010).• Andre område• Ferskvannslokaliteter med verdi B(viktig)• Ferskvannslokaliteter med verdiA (svært viktig)DN-håndbok 15 ligger til grunn, men i praksis er det nesten utelukkende verdien <strong>for</strong> fisk som blir vurdert her.• Områder med biologiskmangfold som er representativt<strong>for</strong> distriktet• Område med arts ogindividmangfald som errepresentativ <strong>for</strong> distriktet• Naturtyper med verdi B eller Cetter DN-håndbok 19)• Område med stort artsmangfald ilokal eller regional målestokk• Naturtyper med verdi A(etter DN-håndbok 19)• Område med stortartsmangfald i nasjonalmålestokkMETODER FOR UNDERSØKELSER AV MARINT BIOLOGISK MANGFOLDUndersøkelser av litoralsone og sublitoralsone ved <strong>Skipavika</strong> den 27. august 2012, omfattetkartlegging av naturtyper, samt semikvanititativ kartlegging flora og fauna i henhold til NS-EN ISO19493:2007 ”Vannundersøkelse – Veiledning <strong>for</strong> marinbiologisk undersøkelse på litoral og sublitoralhardbunn”. Det ble utført en befaring langs store deler av tiltaksområdet og mer inngåendeundersøkelser et utvalgt område ved Skinnvikneset som er representativt <strong>for</strong> størstedelen avtiltaksområdet, samt ved Sandetangen, viken sør <strong>for</strong> ferjekaien og i grunnområdet rett førSkinnvikneset (figur 14). I følge standarden skal en kontrollere flest mulige naturlige <strong>for</strong>hold som kanpåvirke samfunnet i strand- og sjøsonen. Ulike parametre bør registreres, mellom annetbølgeeksponering, substrattype, himmelretning og helningsvinkel (tabell 3).Rådgivende Biologer AS 16Rapport 1746
Tabell 3. Posisjoner, himmelretning, helningsvinkel og substrattype (L = litoralt, S = sublitoralt) <strong>for</strong>undersøkt område ved Sandetangen og Skinnvikneset 27. august 2012.Område Sandetangen SkinnviknesetPosisjon nord 60° 51, 082´ 60° 51, 285´Posisjon øst 05º 2, 045´ 05º 2, 085´Himmelretning Nordvendt ØstvendtHellingsvinkel
AVGRENSING AV TILTAKS- OG INFLUENSOMRÅDETTiltaksområdet er alle områder som blir direkte fysisk påvirket ved gjennomføring av det planlagtetiltaket og tilhørende virksomhet, mens influensområdet også omfatter de tilstøtende områdene dertiltaket vil kunne ha en effekt.For fagtemaene i denne rapporten omfatter tiltaksområdene de arealene som blir direkte berørt i<strong>for</strong>bindelse med etablering av industriområder, veier, kaier og fyllinger. Også områdene som skal væredeponi <strong>for</strong> sprengstein, enten permanent eller <strong>for</strong>eløpig, samt de <strong>for</strong>eløpige riggområdene <strong>for</strong>anleggsvirksomhet.Når det gjelder naturmiljø vil influensområdet variere mellom de ulike deltemaene, men i hovedsakomfatter det areal og områder rundt tiltaksområdet, der tiltaket kan tenkes å påvirke. For terrestriskmiljø, vil stedbundne arter (flora) ha et influensområde som i stor grad tilsvarer tiltaksområdet, mendet kan være hensiktsmessig å definere influensområdet som 20 meter rundt inngrepene. For fugl ogpattedyr defineres denne sona noe større, siden disse artene er mer arealkrevende. Vanligvis kan 100meter fra tekniske inngrep være tilstrekkelig, men <strong>for</strong> enkelte arter, spesielt rovfugl, erinfluensområdet mye større.Når det gjelder akvatisk miljø kan det også være hensiktsmessig å definere influensområdet som 100meter rundt inngrepene, men først og fremst er det de hydrologiske <strong>for</strong>holdene i tiltaksområdene somvil avgjøre hvor langt unna tiltakene vil ha effekt. For det marine miljø vil influensområdethovedsaklig tilsvare tiltaksområdet, da en eventuell fylling vil påvirke marin flora og fauna itiltaksområdet, men uten<strong>for</strong> dette området vil <strong>for</strong>holdene være tilnærmet uendret.Rådgivende Biologer AS 18Rapport 1746
OMRÅDEBESKRIVELSEPlanområdet ligger helt sørøst på Sandøy vest i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> (figur 5). Arealmessig er det mesteav planområdet uten inngrep, men helt sør er det bilveg og en nedlagt ferjekai. Ferjekaien ble nedlagtda Sandøy fikk fastlands<strong>for</strong>bindelse i 2011.Figur 5. Svart sirkel viser plasseringen av planlagt industriområdet på Sandøy i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>.NATURGRUNNLAGET<strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> er en typisk kyst<strong>kommune</strong> på Vestlandet med et mildt og vått klima. I ytre deler av<strong>kommune</strong>n regner det mellom 2000 og 3 000 mm i året, mens det i indre deler regner over 4000 mm iåret. Sommertemperaturen ligger i snitt på rundt 15 ºC, målt i juli måned. I februar, som vanligvis erden kaldeste måneden i året, ligger temperaturen mellom 3 og 5 ºC (www.senorge.no).Klimaet er i stor grad styrende <strong>for</strong> både vegetasjonen og dyrelivet og varierer mye både fra sør til nordog fra vest til øst i Norge. Denne variasjonen er avgjørende <strong>for</strong> inndelingen i vegetasjonssoner ogvegetasjonsseksjoner. Planområdet ligger i boreonemoral vegetasjonssone (se Moen 1998). Her er dettypisk med edelløvskoger med varmekrevende arter i solvendte lier med godt jordsmonn. Bjørke-,gråor- eller barskoger dominerer resten av skoglandskapet.Mens vegetasjonssoner henger sammen med variasjoner i sommertemperatur, hengervegetasjonsseksjoner sammen med <strong>for</strong>skjeller i oseanitet der luftfuktighet og vintertemperatur er deviktigste klimatiske faktorene. Influensområdet ligger i den sterkt oseaniske vegetasjonsseksjonen,vintermild underseksjon (O3t), en seksjon er karakterisert av planteliv som er særlig frostømfintlig(Moen 1998).Bergrunnen i influensområdet består i sin helhet av gneis (www.ngu.no/kart/arealisNGU). Gneis er enhard og næringsfattig bergart som gir dårlige <strong>for</strong>hold <strong>for</strong> næringskrevende vegetasjon. Det er svært liteløsmasser i tiltaksområdet. Noe torv finnes i myrene, blant annet ved Sæterbotnsfjellet.Rådgivende Biologer AS 19Rapport 1746
VERDIVURDERINGKUNNSKAPSGRUNNLAGET FOR NATURMILJØI <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> er det gjennomført naturtypekartlegging (Gaarder 2005) og viltkartlegging(Steinsvåg 2006). Data fra disse undersøkelsene er tilgjengelige i Naturbasen. Det er også utarbeideten konsekvensutredning <strong>for</strong> biologisk mangfold i <strong>for</strong>bindelse med planlagt Sandøy vindkraftverk(Tysse 2011), som blant annet omfatter planområdet <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong> næringspark.For å få in<strong>for</strong>masjon om eventuelle viktige arts<strong>for</strong>ekomster som ikke er tilgjengelig i eksisterendedatabaser, som <strong>for</strong> eksempel arter unntatt offentlighet, ble Fylkesmannen i Sogn og Fjordane sinmiljøvernavdeling, ved Tore Larsen, kontaktet pr. e-post den 2. oktober 2012. Fylkesmannen kunne isitt svar pr. e-post same dag vise til at det ikke er arts<strong>for</strong>ekomster unntatt offentlighet fratiltaksområdet, men at flere rødlistede fuglearter er registrert av Tysse (2011). Artsdatabanken sittArtskart (www.artsdatabanken.no) inneholder også en del artsregistreringer fra influensområdet. Ingenområder i planområdet er vernet etter naturvern- eller naturmangfoldloven.RØDLISTEARTERDet er fra før knyttet en del <strong>for</strong>ekomster av fugl til Kudalsvatnet, og til strandsonen ved <strong>Skipavika</strong>, defleste registrert av Norsk Ornitologisk Forening (NOF) (www.artsdatabanken.no/artskart). Artene er<strong>for</strong> det meste vanlige, men enkelte er rødlistede og <strong>for</strong>ekomstene som er kartfestet er vist på kart ifigur 7 og oppsummert i tabell 5. Tysse (2011) registrerte en sannsynlig hekkelokalitet <strong>for</strong> svartstrupe(NT) ved Håhaugen og to mulige hekkelokaliteter <strong>for</strong> strandsnipe (NT) nord og sør <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong>(figur 7). I tillegg fant Tysse (2011) under sine befaringer flere spor etter hubro (EN) helt vest påSandøy. Nærmeste sporfunn ble gjort ved Eikelifjellet, 2 km fra planområdet. Det ble ikke bekreftet atarten hekker på Sandøy, men store deler av øya, blant annet tiltaksområdet, er et aktuelt leve- oghekkeområde <strong>for</strong> arten, som gjerne hekker i åpent kystlandskap. Tiltaksområdet har også betydning <strong>for</strong>rovfugler, blant annet <strong>for</strong> havørn og kongeørn. Det er imidlertid ikke registrert hekkelokaliteter <strong>for</strong>rovfugl innen<strong>for</strong> influensområdet til <strong>Skipavika</strong> næringspark.Tysse (2011) registrerte noe purpurlyng (VU) helt vest i kystlyngheia, men uten<strong>for</strong> tiltaksområdet <strong>for</strong><strong>Skipavika</strong> næringspark. Det ble heller ikke registrert purpurlyng på befaringen i planområdet den 18.august 2012. Oter (VU) er på generell framgang i distriktet og kan påtreffes i strandsona. Det er ikkekjent at oter har viktige funksjonsområder innen<strong>for</strong> influensområdet.Tabell 5. Rødlistearter i influensområdet til planlagt Skipavik Næringspark.Rødlisteart Rødlistekategori Funnstad KildeHubro EN (sterkt truet) Helt vest på Sandøy Tysse (2011)Strandsnipe NT (nær truet) <strong>Skipavika</strong> Tysse (2011)Svartstrupe NT (nær truet) Håhaugen Tysse (2011)Fiskemåke NT (nær truet) <strong>Skipavika</strong> NOF (Artskart)Varsler NT (nær truet) Kudalsvatnet NOF (Artskart)Stær NT (nær truet) Kudalsvatnet NOF (Artskart)Som <strong>for</strong>ventet er det enkelte innslag av rødlistearter, men mangfoldet er ikke spesielt stort. Sannsynligleveområde, men ikke bekreftet hekkeområde <strong>for</strong> hubro (EN), gir stor til middels verdi <strong>for</strong>rødlistearter. Dersom det kan bekreftes at hubro hekker innen<strong>for</strong> influensområdet, blir områdets verdistor <strong>for</strong> rødlistearter.Rødlistearter har stor til middels verdi.Rådgivende Biologer AS 20Rapport 1746
INNGREPSFRIE OG SAMMENHENGENDE NATUROMRÅDERPlanområdet består delvis av naturområder uten inngrep. Helt sør er det bilveg og en nedlagtferjekai/parkeringsplass. Nord og vest <strong>for</strong> planområdet går det en kraftlinje. I oversikten overinngrepsfrie naturområder i Norge (http://www.dirnat.no/kart/inon) er det registrert et lite restområdemed INON-sone 2, dvs. et område som ligger mellom 1 og 3 km fra nærmeste eksisterende tyngretekniske inngrep, helt nord i planområdet (figur 6). Fra den nedlagte ferjekaien og nordover er det gittdispensasjon <strong>for</strong> bygging av kai, veg og uttak av masser (figur 1). Arbeidet med dette ble igangsatthøsten 2012, og INON-området er der<strong>for</strong> svært redusert.Figur 6. Venstre: Flyfoto som viser eksisterende vei og ferjekai sør i planområdet, før utbygging ihenhold til dispensasjon. Høyre: Planområdet grenser til et lite restområde med INON-sone 2 (1-3 kmfra tyngre tekniske inngrep). Kilde INON: DN 2008.Planområdet har sammenhengende arealer med urørte naturområder, med en lokal landskapsøkologiskbetydning. Dette tilsier middels til liten verdi <strong>for</strong> dette temaet.Inngrepsfrie og sammenhengende naturområder har middels til liten verdi.TERRESTRISK MILJØNATURTYPERDet meste av planområdet ligger innen<strong>for</strong> en kystlynghei (D07) med B-verdi (figur 7), som først bleregistrert av Fremstad (1991) og senere kvalitetssikret av Gaarder (2006). Kystlyngheia er stor iutstrekning, og har <strong>for</strong>tsatt et åpent preg, til tross <strong>for</strong> lite hevd.Rådgivende Biologer AS 21Rapport 1746
Figur 7. Innen<strong>for</strong> influensområdet til den planlagte næringsparken er det kystlynghei og flererødlistearter.Rådgivende Biologer AS 22Rapport 1746
Slike treløse heisamfunn langs kysten av Norge er i betydelig tilbakegang på grunn av opphørt beiteog brenning, og ifølge Lindgaard & Henriksen (2011) er kystlynghei en sterkt truet naturtype (EN).Kystlyngheia på Sandøy preges av noe gjengroing, men sørøst i lokaliteten og delvis innen<strong>for</strong>planområdet er det storfe på beite, noe som er svært positivt <strong>for</strong> naturtypen. Siden tiltaksområdetligger innen<strong>for</strong> en kystlynghei med B-verdi, som også er en rødlistet naturtype, vurderes naturtyper åha middels verdi.ARTSMANGFOLDPlanområdet har en fattig berggrunn med tilhørende fattig vegetasjon, og artsmangfoldet, når detgjelder flora, er relativt lavt. Vegetasjonstypen fuktig lynghei (H3 i Fremstad 1997) dominererarealmessig, men ble også registrert noe fattig fastmatte- og løsmattemyr (K3 og K4). Typiske arter ilyngheien er røsslyng, pors, rome, bjønnskjegg, klokkelyng og blåtopp. I en noe skjermet vik nord <strong>for</strong>eksisterende ferjekai ble det registrert et smalt belte med strandeng (figur 8) i hovedsak bestående avvegetasjonstypene øvre salteng (U5) og sumpstrand (U9). I enga ble det blant annet registrert saltsiv,strandkryp, fjæresaulauk, rødsvingel, slåttestarr og strandstjerne. Strandenga blir ikke beitet og ervurdert som <strong>for</strong> liten i utstrekning til å kartlegges som naturtype etter DN-håndbok 13. Ellers er detbratte berg ned mot sjøen og disse er gjennomgående artsfattige.Figur 8. Øverst: Lyngheia i øst med mye åpent berg (venstre), lite parti med strandeng/strandsumpnord <strong>for</strong> ferjekaia (høyre). Nederst: Storfe på beite rundt Kudalsvatnet (venstre), lynghei i vest medKudalsvatnet i front. Foto: Linn Eilertsen.Tiltaksområdet omfatter også en del ferskvann og grenser til sjø i øst. Vest <strong>for</strong> tiltaksområdet liggerområder med aktiv jordbruksdrift på Sande. Influensområdet har der<strong>for</strong> en viss variasjon i habitater <strong>for</strong>fugl og pattedyr. Det er imidlertid ikke registrert viktige viltområder i tiltaksområdet, verken avSteinsvåg (2006) eller av Tysse (2011). Det er fra før knyttet en del <strong>for</strong>ekomster av fugl tilKudalsvatnet og til strandsonen ved <strong>Skipavika</strong>. Artene er <strong>for</strong> det meste vanlige, men enkelte errødlistede og er omtalt i eget kapittel.Rådgivende Biologer AS 23Rapport 1746
Pattedyrfaunaen i tiltaksområdet vurderes generelt å være representativ <strong>for</strong> distriktet. Hjort er envanlig viltart i tiltaksområdet, i likhet med resten av <strong>kommune</strong>n. Her finnes også mink og ellersopptrer blant annet rødrev, mår, ekorn og røyskatt i tiltaksområdet. Generelt vurderes artsmangfoldettilknyttet terrestrisk miljø å være relativt lavt og representativt <strong>for</strong> distriktet.Middels verdi <strong>for</strong> naturtyper og liten verdi <strong>for</strong> artsmangfold gir middels til liten verdi <strong>for</strong> terrestriskmiljø.Terrestrisk miljø har middels til liten verdi.AKVATISK MILJØI influensområdet til planlagt <strong>Skipavika</strong> næringpark er det er det flere små dammer og tjern, og detstørste av de, Kudalsvatnet, ligger sørvest <strong>for</strong> planområdet. Det meste av vannet i de små tjernene nord<strong>for</strong> Håhaugen drenerer videre nordover (figur 9), men noe vann drenerer i sørvestlig retning motKudalsvatnet. Kudalsvatnet drenerer vestover mot Storevatnet, og utløpsbekken fra Storevatnet rennerut nord i Sandevika.Figur 9. Oversikt over vann<strong>for</strong>ekomstene i influensområdet. Planområdet er grovt skissert med svartlinje.VERDIFULLE FERSKVANNLOKALITETERDet er ikke registrert verdifulle ferskvannslokaliteter i tiltaksområdet jf. DN-håndbok 15. Ingen avferskvanns<strong>for</strong>ekomstene i tiltaksområdet kan klassifisere til noen av naturtypene i DN-håndbok 13.Kudalsvatnet er mindre enn 0,0025 km² og er ifølge NiN-systemet <strong>for</strong> liten i utstrekning til åklassifiseres til innsjø. Innsjøer er ifølge Lindgaard & Henriksen (2011) er en sårbar (NT) naturtype. Itillegg er elveløp regnet som en nær truet (NT) naturtype, men dette gjelder elver med nedbørfeltRådgivende Biologer AS 24Rapport 1746
større enn 10 km². Bekkene i tiltaksområdet er svært små og nedbørfeltet til Kudalsvatnet, som erstørste vann<strong>for</strong>ekomst, er på knappe 0,2 km². Vann<strong>for</strong>ekomstene i influensområdet klassifisererdermed heller ikke til rødlistede naturtyper. Samlet gir dette liten verdi <strong>for</strong> verdifulleferskvannslokaliteter.FISK OG FERSKVANNSORGANISMERInnsjøene i ytre del av <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> har generelt sette tynne bestander av innlandsørret og detgjelder trolig også <strong>for</strong> Kudalsvatnet og de andre små vannene i influensområdet. Underspørreundersøkelser i <strong>for</strong>bindelse med utarbeiding av kalkingsplan <strong>for</strong> <strong>kommune</strong>n (Bjørklund &Hellen 1997), ble det opplyst at det ikke var fisk i Kvernhusvatnet, som ligger vest <strong>for</strong> tiltaksområdet,og som drenerer sør til Storevatnet (figur 9).Det er lite sannsynlig at anadrom fisk vandrer opp til Kudalsvatnet fra fjorden. Store deler avutløpsbekken fra Storevatnet er lagt i rør under dyrka mark og vei (figur 10). Kun de nederste 200meterne av elva renner i åpent terreng. Det er ikke prøvefisket i de aktuelle bekkene og vannene, menbasert på kjent kunnskap fra nærliggende vassdrag, vurderes det som sannsynlig at fisk ogferskvannsorganismer har liten verdi.Figur 10. Kudalsvatnet til høyre i bildet, renner vestover mot Storevatnet midt i bildet. Utløpsbekkenfra Storevatnet er lagt i rør under dyrka mark ned til de siste 200 meterne før utløpet i fjorden.Liten verdi <strong>for</strong> både verdifulle ferskvannslokaliteter og fisk og ferskvannsorganismer, gir liten verdi<strong>for</strong> akvatisk miljø.Akvatisk miljø har liten verdi.MARINT MILJØDet <strong>for</strong>eligger ingen registrerte marine naturtyper eller arter i influensområdet fra ArtsdatabankensArtskart eller Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning sin vanndatabase, eller fra kartlegging og verdisettingav naturtyper i <strong>Gulen</strong> (Gaarder 2005). Mye av strandsonen i det aktuelle tiltaksområdet er urørt, men isør er deler av strandsona fylt ut i <strong>for</strong>bindelse med etablert, men nå nedlagt, ferjekai. I tillegg er detetablert vei og kaier nord <strong>for</strong> ferjekaia i tråd med dispensasjon fra <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> (figur 1). Vika sør<strong>for</strong> ferjekaia er i bruk som småbåthavn, med noen få enkle flytebrygger (figur 11).MARINE NATURTYPERI litoralsonen ble det etter NiN-systemet <strong>for</strong> det meste registrert strandberg (S5) og fjæresonevannstrandpå fast bunn (S4) i tiltaksområdet (figur 12), som er svært vanlige langs kysten av Norge.Strandberg omfatter fast bunn eller blokkdominert bunn/fast fjell i øvre deler av fjæresonen, som erdekket av vann mindre enn halve tiden og så langt opp som påvirkningen av sjøsprøyt.Rådgivende Biologer AS 25Rapport 1746
Fjærsone-vannstrand på fast bunn omfatter fast bunn eller steinblokker som er dekket av vann mer avtiden enn den er over vann. Skillet mellom disse naturtypene er hvor alger erstattes av lav, karplantereller mose.Figur 11. Sør i tiltaksområdet er en nedlagt ferjekai og utfyllinger i strandsonen.Ved grunnområdet nord <strong>for</strong> Skipevika ble det registrert stein-, grus-, og sandstrand (S6), strandeng ogstrandsump (S7) og den viktige naturtypen bløtbunnsområder i strandsonen (I08) fra DN handbok 19.Bløtbunnsområder i strandsonen kan oversettes direkte til NIN systemet og hører inn under strandengog strandsump (S7), men det blir videre omtalt som bløtbunnsområde <strong>for</strong> å skille det som hører innunder terrestrisk del og marin del. Bløtbunnsområdet (figur 12) utgjorde et lite areal, mens naturtypenstein-, grus-, og sandstrand dominerte. Deler av strandsonen var også dominert av større steiner ogsteinblokker. Stein-, grus-, og sandstrand omfatter mellomfast bunn og mark i fjæresonen. Strandengog strandsump omfatter løs bunn og mark i fjæresonen. Slike steder finnes i hovedsak på beskyttedesteder med lav bølgepåvirkning og i områder hvor det drives beite. Naturtypen er verdi- ogkonsekvensvurdert i kapittelet om terrestrisk miljø, da det først og fremst er karplantene som utgjørgrunnlaget <strong>for</strong> verdivurdering.Bløtbunnsområder i strandsonen (I08) er en viktig naturtype med funksjon som blant annetbeiteområde <strong>for</strong> fugl og fisk. Bløtbunnsområder i strandsonen har normalt et stort biomangfold, derstore deler av faunaen lever nedgravd i sedimentet. I grunnområdet nord <strong>for</strong> Skipevika vurderesbløtbunnsområdet å ha liten verdi på grunn av lite areal i <strong>for</strong>hold til økologiske kriterier.I øvre deler av sublitoralen ble det i hovedsak registrert tareskogsbunn (M13). Hovedtypentareskogsbunn er oppført som nær truet (NT). Årsaken til at tareskogsbunn er rødlistet kommerhovedsakelig fra kråkebollebeiting og en økning i temperatur, næringssalter og partikler, som truertareartene (Lindgaard & Henriksen 2011). Tareskogsbunn er på rødlisten på grunn av en negativutvikling, men er likevel svært vanlig og vurderes å ha liten verdi. Større tareskogs<strong>for</strong>ekomster (I01)er en prioritert naturtype, der viktige eller svært viktige områder har en utstrekning på 100- >500 daa.Det ble registrert tareskogs<strong>for</strong>ekomster av fingertare (Laminaria digitata) i øvre deler av sjøsonenlangs tiltaksområdet, men med noe varierende tetthet (figur 13). I tillegg var det områder innimellommed annen eufotisk saltvannsbunn (M11). Områdene er representative <strong>for</strong> distriktet og når ikke opp tiløkologiske kriterier <strong>for</strong> svært viktig og viktig.Rådgivende Biologer AS 26Rapport 1746
Figur 12. Fjæresone-vannstrand dominerer i tiltaksområdet, samt stein-, grus- og sandstrand,strandeng og strandsump og bløtbunnsområde i strandsonen i grunnområdet nord <strong>for</strong> ferjekaia.Figur 13. Fingertare som er sterkt overgrodd av epifytter og epifauna.I vika sør <strong>for</strong> ferjekaia i Skipavik ble det registrert løs eufotisk saltvannsbunn (M15) som omfatterfinpartikulært sediment (figur 14). Innen<strong>for</strong> denne hovedtypen ble det registrert grunntypenålegraseng (M15-3) med et areal på minst 2 daa. Ålegraseng er en prioritert naturtype (I 11) avut<strong>for</strong>mingen vanleg ålegras (Zostera marina, I 1101) og er vurdert som noe truet av Fremstad ogMoen (2001). Ålegraseng kan <strong>for</strong>ekomme under tidevannsmerket i bløtbunnsområder, vanligvis nedtil 2-5 m. dyp. Naturtypen er regnet <strong>for</strong> å være et viktig marint økosystem på verdensbasis. Ålegrasenger rik på flora og fauna og fungerer som skjulested og oppvekstområde <strong>for</strong> larver og yngel ognæringsøk <strong>for</strong> fisker og krepsdyr. Naturtypen finner en ofte i grunne sund, beskyttede fjorder ogpoller, samt i områder med mer eller mindre brakkvannspåvirkning. Ålegraseng er en viktig naturtype,men lokaliteten er liten og vurderes som lokalt viktig (C) med middels verdi.Rådgivende Biologer AS 27Rapport 1746
Tiltaksområdet består i hovedsak av vanlige naturtyper, men også noen rødlistede. Det ble kunavgrenset en naturtype etter DN-håndbok 13, en ålegraseng sør <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong>. Naturtyper har middelsverdi.Figur 14. Geografisk avgrensing av den prioriterte naturtypen ålegraseng (grønt skravert område)sør <strong>for</strong> ferjekaia i Skipevika. Kartet er hentet fra http://kart.kystverket.no.MARINT ARTSMANGFOLDI supralitoralen var det opptil 3 m bredt belte av marebek (Verrucaria maura), etterfulgt av etvelutviklet belte av fjærerur (Semibalanus balanoides) over og under tangvegetasjonen, med generelt1-1,5 m bredde. Sammen med fjærerur var artene albuesnegl (Patella vulgata) og purpursnegl(Nucella lapillus) flertallige. Det ble registrert spredte <strong>for</strong>ekomster av spiraltang (Fucus spiralis)etterfulgt av et velutviklet og dominerende belte av blæretang (Fucus vesiculosus).Rådgivende Biologer AS 28Rapport 1746
Nederst i strandsonen var sagtang (Fucus serratus) også dominerende, i tillegg til enkelte <strong>for</strong>ekomsterav små tråd<strong>for</strong>mede rød og grønnalger (figur 15). Under tangvegetasjonen var det enkelte <strong>for</strong>ekomsterav grøndusk, rekeklo (Ceramium spp.) og unge individer av blåskjell (Mytilus edulis).Figur 15. Oversiktsbilder over representativ strandsone i tiltaksområdet. Venstre: Blæretang erdominerende art i strandsona. Høyre: Nedre deler av strandsonen dominert av rur, blæretang ogsmå alger som ceramium sp. og grønndusk.I øvre deler av sublitoralen ble det registrert sagtang, fingertare og skolmetang som denhabitatbyggende vegetasjonen, der sagtang utgjorde et smalt belte, etterfulgt av fingertare somgenerelt dominerte. Sagtang var noe begrodd med tanglo (Elachista fucicola). Skolmetang bleregistrert inne i mellom (figur 16) og var stedvis sterkt begrodd med skolmetufs (Sphacelariacirrosa) og andre tråd<strong>for</strong>mede alger. Dette var også tilfelle <strong>for</strong> fingertare som omtrent ikke kunneskimtes dersom en ikke undersøkte nærmere, det var mye tråd<strong>for</strong>mede alger på lamina og dekketomtrent hele taren.Figur 16. Bilder av tareskogsbunn og annen eufotisk saltvannsbunn med habitatbyggende algersom sagtang, fingertare og skolmetang. Tang og tare er godt dekket av tråd<strong>for</strong>mede og små alger.Forekomster av fjærerur <strong>for</strong>tsatte under tang og tarevegetasjonen sammen med små og tråd<strong>for</strong>medealger som rekeklo, grønndusk i øvre deler og deretter brødsvamp (Halichondria panicea), krasing(Corralina hamifera), krusflik (Chondrus crispus), eikeving (Phycodrus rubens), teinebusk(Rhodomela lycopodoides), rødlo (Bonnemaisonia hamifera) og den skorpe<strong>for</strong>mete rødalgen vorterugl(Litothamnion glaciale). Artsmangfoldet vurderes å være representativt denne delen av kysten temaetvurderes å ha liten verdi.Middels verdi <strong>for</strong> naturtyper og liten verdi <strong>for</strong> artsmangfold gir middels til liten verdi <strong>for</strong> marint miljø.Marint miljø har middels til liten verdi.Rådgivende Biologer AS 29Rapport 1746
VIRKNINGER OG KONSEKVENSERGENERELLE VIRKNINGER AV TILTAKENEHer presenteres noen generelle vurderinger knyttet til effekten av arealbeslag på naturmiljø.Virknings- og konsekvensvurderingene <strong>for</strong> de ulike utbyggingsalternativene er begrunnet ut fra dissegenerelle vurderingene.VIRKNINGER I ANLEGGSFASEN: Støy og <strong>for</strong>styrrelser Tilførsel av steinstøv og sprengstoffrester til vassdrag og sjø Tilførsler av finstoff fra utfylling av sprengstein i sjø Skadevirkninger av mulig sprengningsarbeid under sjø eller like vedI anleggsperioden blir det mye støy fra anleggsmaskiner og i <strong>for</strong>bindelse med sprenging. Dette kanvirke <strong>for</strong>styrrende <strong>for</strong> fauna – og spesielt i yngleperioden <strong>for</strong> fugl og pattedyr.Anleggsarbeidet vil medføre tilførsler av steinstøv og sprengstoffrester til vassdrag og sjø. Utfylling ifjæresone og sjøsone, og avrenningen fra sprengsteinsfylling vil medføre et stort avrenningspotensiale,der de mest finpartikulære delene vil kunne spes utover i Brandangersundet og Fensfjorden. Tilførslerav steinstøv kan gi både direkte skader på fisk, og også føre til generell redusert biologisk produksjon ivassdrag grunnet nedslamming. Det er de største og kvasseste steinpartiklene som medfører fare <strong>for</strong>skade på fisk. I tillegg vil steinstøv og sprengstoffrester kunne påvirke makroalge- og taresamfunnnegativt da de er følsomme <strong>for</strong> sedimentasjon og nedslamming som reduserer festete til algen og kanhindre spiring av rekrutter (Moy mfl. 2008, Trannum mfl. 2012).Avrenning fra sprengsteinfyllinger, massedeponi og anleggsområder generelt kan også resultere itilførsler av steinstøv og sprengstoffrester som ammonium og nitrat i ofte relativt høye konsentrasjonertil vassdrag og sjø. Dersom det <strong>for</strong>eligger som ammoniakk (NH 3), kan dette selv ved lavekonsentrasjoner være giftig <strong>for</strong> dyr som lever i vannet. Andelen som <strong>for</strong>eligger som ammoniakk eravhengig av blant annet temperatur og pH, men vil sjelden bli så høy at den kan medføre dødelighet<strong>for</strong> fisk i fjordområder, også på grunn av den normalt raske <strong>for</strong>tynningen i store vannvolum. Erfaringviser at i vassdraget er det oftest kun små skadeeffekter av steinstøv og nitrogen<strong>for</strong>bindelser på<strong>for</strong>ekomst av bunndyr og på fisk (Urdal 2001; Hellen mfl. 2002), men det finnes også eksempler pådet motsatte (Hessen mfl. 1989).Ved eventuelle åpne undervannssprengninger <strong>for</strong> å sette fyllinger, eller sprenginger i fjell like undervann, vil det kunne skje skader på livet i nærheten av sprengningsstedet. Særlig ved eventuellesprengninger der ladningene er plassert i de åpne vannmassene, vil stigetiden ved sprengningen være istørrelsesorden mikrosekund (milliondels sekund), og det er lite som skjermer <strong>for</strong> denne sjokkbølgen.Virkningene av slike sprengninger kan da bli svært kraftige <strong>for</strong> fisk og dyr som oppholder seg inærheten, og samtidig vil sjokkbølgen kunne gi så store trykkdifferanser i vevet i det den passerer atdet kan oppstå store skjærspenninger. Dette kan medføre skader på fisk i nærheten i <strong>for</strong>m avvevsskader og indre og ytre blødninger. Ved en ladning på 100 kg vil en prosent av fisken kunne dø ien avstand på omtrent en km fra sprengstedet, mens avstanden <strong>for</strong> 1 % dødelighet teoretisk er 800meter <strong>for</strong> ladninger på 25 kg (Ylverton mfl 1975).VIRKNINGER I DRIFTSFASEN: Arealbeslag/tap av leveområder Habitatfragmentering og barriereeffekter Støy og <strong>for</strong>styrrelser Forurensing til luft og vannNår tiltakene er etablert medfører disse direkte arealbeslag i <strong>for</strong>m av veibygging og sprengningsarbeid.Rådgivende Biologer AS 30Rapport 1746
Det meste av disse arealbeslagene blir permanente, men enkelte anleggsområder kan revegeteres. Slikearealbeslag kan medføre direkte tap av leveområde <strong>for</strong> både flora og fauna. For vilt vil det i tilleggskape fysiske barrierer. Vegutbygging fører også til etablering av nye habitat <strong>for</strong> planter og dyr – ogkorridorer <strong>for</strong> viltet.0-ALTERNATIVETKonsekvensene av det planlagte tiltaket skal vurderes i <strong>for</strong>hold til den fremtidige situasjonen i detaktuelle området, basert på kjennskap til utviklingstrekk i regionen, men uten det aktuelle tiltaket. Idette tilfellet omfatter 0-alternativet også den nylige utbyggingen av vei og kaier sør i planområdet, itråd med dispensasjon gitt av <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong> (figur 1). Det <strong>for</strong>eligger også planer om vindkraftverkpå Sandøy som sammenfaller med tiltaksområdet <strong>for</strong> <strong>Skipavika</strong> næringspark. Det er <strong>for</strong>eløpig ikke gittkonsesjon til vindkraftverket.Siden 0-alternativet i dette tilfellet omfatter en delvis utbygging av planområdet, er det lagt størst vektpå å beskrive virkningene av en ytterligere utbygging (alternativ 1 og 2). Konsekvensene av 0-alternativet er der<strong>for</strong> kun kortfattet omtalt, og <strong>for</strong> utdyping av virkninger <strong>for</strong> hvert enkelt fagtema, sekapittel om alternativ 1.RØDLISTEARTERUtbyggingen av vei og kaier i sørlige del av planområdet har medført støy og trafikk i anleggsperiodenog permanente arealbeslag. Dette er spesielt negativt <strong>for</strong> hekkende fugl (inkl. mulig hekkende hubro).0-alternativet har stor negativ virkning og stor negativ konsekvens (---) <strong>for</strong> rødlistearter.INNGREPSFRIE OG SAMMENHENGENDE NATUROMRÅDER0-alternativet omfatter en utbygging av sørlige del av planområdet. Dette har medført store arealbeslagog bortfall av et lite inngrepsfritt naturområde nord <strong>for</strong> planområdet.0-alternativet har middels negativ virkning og middels negativ konsekvens (--) <strong>for</strong> inngrepsfrie ogsammenhengende naturområder.TERRESTRISK MILJØUtbyggingen av vei og kaier i sørlige del av planområdet har medført permanent arealbeslag inaturtypen kystlynghei (D07) på Sandøy, og dermed også tap av artsmangfold. Mulige klimaendringervil kunne gi høyere temperaturer og mer nedbør i influensområdet, men i <strong>Gulen</strong> er det ikke ventet atmildere vintre skal føre til noe vesentleg endring i flora eller fauna.0-alternativet har middels negativ virkning og middels negativ konsekvens (--) <strong>for</strong> terrestrisk miljø.AKVATISK MILJØUtbyggingen sør i planområdet har ikke medført arealbeslag i vann<strong>for</strong>ekomster. Sprengningsarbeidet i<strong>for</strong>bindelse med utbyggingen vurderes å ha ingen til liten negativ virkning <strong>for</strong> akvatisk miljø.0-alternativet har ingen til liten negativ virkning og ubetydelig konsekvens (0) <strong>for</strong> akvatisk miljø.MARINT MILJØ0-alternativet omfatter en utbygging av kaier, sprengningsarbeider og fylling av steinmasser i strandogsjøsone. Dette har medført store arealbeslag og negative virkninger på marint biologisk mangfold.0-alternativet har middels til stor negativ virkning og middels negativ konsekvens (--) <strong>for</strong> marint miljø.Rådgivende Biologer AS 31Rapport 1746
Tabell 6. Samlet vurdering av de ulike deltemaene innen naturmiljø <strong>for</strong> 0-alternativet.TemaVerdiLiten Middels StorVirkning (omfang)Stor negativ Liten / ingen Stor positiv KonsekvensRødlistearter----------------------------------------------------------------------------------Stor negativ (---)Inngrepsfrienaturområder----------------------------------------------------------------------------------Middels negativ (--)Terrestriskmiljø----------------------------------------------------------------------------------Middels negativ (--)Akvatisk miljø----------------------------------------------------------------------------------Ubetydelig (0)Marint miljø----------------------------------------------------------------------------------Middels negativ (--)ALTERNATIV 1RØDLISTEARTERI anleggsfasen vil økt støy og trafikk i planområdet virke <strong>for</strong>styrrende på rødlistede fuglearter, spesielti yngleperioden. Yngleperioden varierer fra hvilke arter det er snakk om, men generelt <strong>for</strong> fugl vilperioden april-juli være særlig sårbar. Forstyrrelser i hekkeperioden kan føre til mislykket hekking detåret eller årene anleggsarbeidet pågår. For hubro er hekkeperioden en del tidligere, av og til allerede imars. Hubro er ikke bekreftet hekkende innen<strong>for</strong> influensområdet, noe som vektlegges i vurderingenav virkning. Samtidig har anleggsarbeidet i samsvar med gitte dispensasjonstillatelser sør iplanområdet (0-alternativet), trolig hatt en stor negativ virkning <strong>for</strong> hekkende rødlistearter. For enytterligere utbygging (alternativ 1) vurderes anleggsfasen der<strong>for</strong> å ha liten negativ virkning <strong>for</strong>rødlistearter, og da først og fremst <strong>for</strong> artene som er bekreftet hekkende innen<strong>for</strong> influensområdet(strandsnipe, svartstrupe og bergirisk).I driftsfasen vil alternativ 1 medføre store arealbeslag, som medfører tap av leveområder <strong>for</strong> derødlistede fugleartene. Deler av planområdet er allerede utbygd i samsvar med gittedispensasjonstillatelser. De ytterligere arealbeslagene som næringsparken medfører er permanente, ognæringsvirksomheten med tilhørende støy og trafikk, vurderes å ha liten til middels negativ virkning<strong>for</strong> rødlistearter i influensområdet.Stor til middels verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i anleggsfasen.Stor til middels verdi og middels negativ virkning gir middels negativ virkning (--) idriftsfasen.INNGREPSFRIE OG SAMMENHENGENDE NATUROMRÅDERFor temaet inngrepsfrie og sammenhengende naturområder, er det først og fremst de tekniskeinngrepene som har virkning. Sørlige del av planområdet er sterk påvirket av inngrep, og en ytterligereutbygging vurderes å ha liten negativ virkning <strong>for</strong> dette temaet. I anleggsfasen er det kun økt støy,trafikk og eventuell <strong>for</strong>urensing som blir vurdert, og dette har liten landskapsøkologisk betydning.Middels til liten verdi og ingen virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i anleggsfasen.Middels til liten verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i driftsfasen.TERRESTRISK MILJØFor naturtyper er det først og fremst arealbeslaget som vil ha virkning. Alternativ 1 <strong>for</strong> utbygging vilmedføre permanente arealbeslag og fragmentering av kystlyngheia. Sørlige del av planområdet erallerede utbygd i tråd med gitte dispensasjonstillatelser. Kystlyngheia er med sine 8,7 km² ganske storog den planlagte næringsparken vil, relativt sett, beslaglegge en liten del av naturtypen (figur 7).Rådgivende Biologer AS 32Rapport 1746
Kystlyngheier av denne størrelsen er imidlertid relativt sjeldne nasjonalt sett, og det finnes kun rundt25 kystlyngheier over 8 km² i Norge (jf. Naturbasen). Det er sannsynlig at andre områder langs dennedelen av kysten også kan kvalifisere til naturtypen kystlynghei. Arealbeslagene vurderes å gi middelsnegativ virkning <strong>for</strong> naturtyper.For artsmangfoldet vil både anleggs- og driftsfasen ha negativ virkning. Sprengningsarbeid og trafikk itiltaksområdet i anleggsfasen virke <strong>for</strong>styrrende på faunaen, spesielt i yngleperioden. Yngleperiodenvarierer fra hvilke arter det er snakk om, men generelt <strong>for</strong> fugl vil perioden mai-juli være særlig sårbar.Anleggsarbeidet vil også medføre tilførsler av steinstøv og sprengstoffrester til de nærliggendeområdene, noe som vil være negativt <strong>for</strong> både flora og fauna. Siden deler av planområdet allerede erbygd ut, vurderes anleggsarbeidet ved en ytterligere utbygging å ha liten negativ virkning <strong>for</strong>artsmangfoldet. Driftsfasen vil medføre en god del permanente arealbeslag, som igjen fører til tap avleveområde <strong>for</strong> fugl og vilt. Nye veier med tilhørende trafikk medfører økt kollisjonsrisiko spesielt <strong>for</strong>hjortevilt.Samlet gir dette liten negativ virkning i anleggsfasen og middels negativ virkning i driftsfasen <strong>for</strong>terrestrisk miljø.Middels verdi og liten negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) i anleggsfasen.Middels verdi og middels negativ gir middels negativ konsekvens (--) i driftsfasen.AKVATISK MILJØFor akvatisk miljø er det selve anleggsfasen som vil ha størst virkning. Spesielt sprengningsarbeidet i<strong>for</strong>bindelse med utbyggingen kan ha virkning <strong>for</strong> det akvatiske miljøet ved at sprengstoffrester og støvkan tilføres de nærliggende vann<strong>for</strong>ekomstene. K4 og K5 ligger relativt tett inntil de to tjernene nord<strong>for</strong> Håhaugen. Tilførsler av steinstøv kan gi direkte skader på fisk, og føre til generell redusertbiologisk produksjon i vassdrag grunnet nedslamming. Det antas å være lite eller ingen fisk i deaktuelle vassdragene og virkningen vurderes å være ingen til liten negativ.Det er i <strong>for</strong>slaget til utbygging avsatt en sone rundt det ene tjernet i nord, som buffer motindustriområdet. Driftsfasen medfører dermed ingen permanente arealbeslag de nærliggendevann<strong>for</strong>ekomstene. Forutsatt at den planlagte næringsvirksomheten ikke medfører utslipp til vann ogvassdrag, vurderes driftsfasen å ikke ha virkning <strong>for</strong> akvatisk miljø.Liten verdi og ingen til liten negativ virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i anleggsfasen.Liten verdi og ingen virkning gir ubetydelig konsekvens (0) i driftsfasen.MARINT MILJØDen største virkningen <strong>for</strong> marint miljø vil være arealbeslag i <strong>for</strong>m av fylling av steinmasser i sjø.Slike arealbeslag fører til tap av leveområde <strong>for</strong> flora og fauna. Størst negativ virkning vil det være <strong>for</strong>marint biologisk mangfold i område med sand og bløtbunn, som vil bli endret fullstendig. Her vil detikke være mulighet <strong>for</strong> rekolonisering. For område med hardbunn vil fyllinger kunne ligne påopprinnelig substrat og det vil være mulig <strong>for</strong> vanlig <strong>for</strong>ekommende arter å rekolonisere. Det erimidlertid noe usikkert om rekoloniseringen vil føre til at det biologiske mangfoldet blir som førtiltaket, da fyllingene vil ha en annen overflate. Tareskog i nærområdet vil kunne fungere som enartsbank til rekolonisering i tiltaksområdet. Selv om deler av planområdet allerede er utbygd (0-alternativet), vurderes den resterende utbyggingen å ha middels til stor negativ virkning <strong>for</strong> marintbiologisk mangfold i driftsfasen.I anleggsfasen er virkninger knyttet til avrenning og sprenging i sjø. Avrenning av steinstøv over tidvil kunne ha liten til middels negativ virkning <strong>for</strong> makroalge- og taresamfunnet i influensområdet. Detstore Brandangersundet og Fensfjorden vil sørge <strong>for</strong> rask spredning og <strong>for</strong>tynning av partikler.Skadevirkninger av sprengning i sjø i anleggsfasen vil på kort sikt kunne ha middels negativ virkningpå marine biologisk mangfold, da de sterke trykkbølgene kan føre til vevsskader og dødelighet avmarine organismer.Rådgivende Biologer AS 33Rapport 1746
Middels til liten verdi og liten til middels negativ virkning gir liten negativ konsekvens (-) ianleggsfasen.Middels til liten verdi og middels til stor negativ virkning gir middels negativ konsekvens (--) idriftsfasen.OPPSUMMERING AV VERDI, VIRKNING OG KONSEKVENS FOR ALT.1I tabell 7 er gjort en oppsummering av verdi, virkninger og konsekvenser <strong>for</strong> naturmiljø ved etableringav <strong>Skipavika</strong> næringspark, alternativ 1.Tabell 7. Samlet vurdering av de ulike deltemaene innen naturmiljø, ved etablering av <strong>Skipavika</strong>næringspark, alternativ 1.TemaVerdiLiten Middels StorVirkning (omfang)Stor negativ Liten / ingen Stor positiv KonsekvensanleggRødlistearterdrift------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Liten negativ (-)Middels negativ (--)anleggInngrepsfrienaturområderdrift------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Ubetydelig (0)Liten negativ (-)anleggTerrestriskmiljødrift------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Liten negativ (-)Middels negativ (--)anleggAkvatisk miljødrift------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Ubetydelig (0)Ubetydelig (0)anleggMarint miljødrift------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Liten negativ (-)Middels negativ (--)ALTERNATIV 2Alternativ 2 vil i stor grad ha samme virkninger <strong>for</strong> naturmiljø som alternativ 1. Alternativ 2 medførernoe mindre arealbeslag på land helt nord i planområdet, men <strong>for</strong>skjellen er marginal (figur 17) ogvirkningene vurderes å være de samme som <strong>for</strong> alternativ 1, <strong>for</strong> alle deltemaene.SAMLET BELASTNING (NML §10)Vi er ikke kjent med at det <strong>for</strong>eligger andre eller tilsvarende omsøkte planer i de nærliggendeområdene, bortsett fra Sandøy vindkraftverk. Planlagt <strong>Skipavika</strong> næringspark vurderes samlet å hamiddels negativ konsekvens <strong>for</strong> naturmiljø. Sørlige del av næringsparken er allerede utbygd ogomfattes av 0-alternativet.Rådgivende Biologer AS 34Rapport 1746
0-alternativet har noe større negativ konsekvens <strong>for</strong> naturmiljø enn alternativ 1 og 2, og da i hovedsak<strong>for</strong> rødlistede fuglearter. Den samlete belastning med både 0-alternativ og den planlagte utbyggingen,ventes da å være noe større enn <strong>for</strong> de <strong>for</strong>eliggende planene alene, da med hovedvekt på at 0-alternativet har gjort influensområdet mindre attraktivt som hekkeområde <strong>for</strong> rødlistede fuglearter.Figur 17. Øverst: Illustrasjon av alternativ 1, sett fra nord mot sør. Nederst: Illustrasjon av alternativ2, sett fra nordøst mot sørvest.Rådgivende Biologer AS 35Rapport 1746
AVBØTENDE TILTAKNeden<strong>for</strong> beskrives anbefalte tiltak som har som <strong>for</strong>mål å minimere de eventuelle negativekonsekvensene og virke avbøtende med hensyn til naturmiljø ved bygging av <strong>Skipavika</strong> næringspark.TERRESTRISK MILJØDet er først og fremst arealbeslagene som medfører negative virkninger <strong>for</strong> terrestrisk miljø, og det erfå tiltak som kan virke avbøtende på dette. For å redusere de negative virkningene <strong>for</strong> rødlistearter ianleggsfasen, bør man unngå sprengningsarbeid i perioden mai til juli.AKVATISK MILJØPå generell basis bør man avgrense/hindre avrenning fra vei, anleggsområder og massedeponi tilvassdrag. Det er gjort mye <strong>for</strong>skning på effekter av veiutbygging på vassdrag, se blant annet Ibrekk(1985) og Bækken & Færøvig (2004). For å hindre <strong>for</strong>urensende utslipp til vassdrag, er det viktig atsprengmasser blir deponert et stykke unna vann<strong>for</strong>ekomster. Dersom dette ikke lar seg gjøre, kan detetableres oppsamlingsgrøfter langs deponier <strong>for</strong> å hindre utslepp direkte til vassdrag. Ved etablering avfyllinger, bør det benyttes stein uten, eller med lite, sprengstoffrester.MARINT MILJØAvgrense sprenging under vannStørst skadevirkning vil en ha med sprengladninger avfyrt i selve vannmassene, mens ladninger somblir avfyrt i fjell eller er dekket til på annen måte, har mye mindre virkning siden de høyfrekvente ogmest skadelige bølgene da er dempet. Av hensyn til fisk i området, bør en unngå åpne ladninger oggjennomføre eventuelle undervannssprenginger med tildekkete og reduserte ladninger <strong>for</strong> åminimalisere skadevirkninger. Sprengning under vann gir svært høyfrekvente sjokkbølger som kan gistore skjærspenninger inni fisk og som kan være dødelig. En har god erfaring med at boblegardinstanser de mest skadelige trykkbølgene. Propell- og motorstøy fra båter er lavfrekvent og kan nok ogsåirritere og skremme fisk, men medfører ikke direkte skader, slik sprengning under vann gjør.Etablering av siltgardin <strong>for</strong> å avgrense spredning av finstoffVed utfylling i sjø vil både det stedegne sedimentet og finpartikler fra de utfylte massene kunne drivemed strømmen utover Brandangersundet og utover Fensfjorden. Spredning av finpartikulære masser tilnærliggende områder kan reduseres ved utplassering av oppsamlingsskjørt/lenser uten<strong>for</strong>fyllingsområdet. Det vil der<strong>for</strong> være viktig å etablere siltskjørt/gardin slik at det aller meste av dissemassene sedimenterer nærmest mulig og helst i selve tiltaksområdet. Det vil også kunne være aktuelt åvaske masser før deponering i sjø <strong>for</strong> å redusere spredningen av fine partikler i sjø.Rådgivende Biologer AS 36Rapport 1746
OPPFØLGENDE UNDERSØKELSEROM BEHOV FOR TILLEGGSINFORMASJONPlanene <strong>for</strong> et nytt industriområde i <strong>Skipavika</strong> i <strong>Gulen</strong> <strong>kommune</strong>, medfører negative virkninger <strong>for</strong>naturmiljøet i tiltaksområdet, både i anleggsfasen og i påfølgende driftsfase. I samsvar mednaturmangfoldloven, er det lagt vekt på at influensområdet er sannsynlig leveområde <strong>for</strong> hubro (EN),og dette ligger til grunn <strong>for</strong> konsekvensvurderingen. Det knyttes noe usikkerhet til virkningene <strong>for</strong>hubro (EN), da det ikke er gjennomført undersøkelser <strong>for</strong> å bekrefte om arten hekker iinfluensområdet. Det kan der<strong>for</strong> være aktuelt med oppfølgende undersøkelser <strong>for</strong> temaet rødlistearter.For de øvrige temaene vurderes det å ikke være nødvendig med tilleggsin<strong>for</strong>masjon.OVERVÅKNING I ANLEGGSFASENDet er ikke behov <strong>for</strong> noe omfattende overvåkingsprogram knyttet til vassdrag i anleggsfasen. Når detgjelder virkning <strong>for</strong> de øvrige temaene i anleggsfasen, vil det ikke være nødvendig med noe egetovervåkingsprogram <strong>for</strong> å dokumentere dette.VIDERE OVERVÅKNING AV DRIFTSFASENDet er ikke behov <strong>for</strong> overvåkingsprogram av driftsfasen.Rådgivende Biologer AS 37Rapport 1746
REFERANSELISTESITERT LITTERATURBrodtkorb, E. & Selboe, O.K. 2007. Dokumentasjon av biologisk mangfold ved bygging avsmåkraftverk (1-10 MW). Veileder nr. 3/2007. Norges Vassdrags- og Energidirektorat, Oslo &Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning, Trondheim.Bækken, T. & Færøvig, P.J. 2004. Effekter av veg<strong>for</strong>urensninger på vannkvalitet og biologi langsPadderudvann. Vegdirektoratet, Teknologiavdelingen.Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning 2000a. Viltkartlegging. DN-håndbok 11. www.dirnat.no.Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning 2000b. Kartlegging av ferskvannslokaliteter. DN-håndbok 15.www.dirnat.no.Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning 2006. Kartlegging av naturtyper. Verdsetting av biologisk mangfold.DN-håndbok 13, 2. utg. www.dirnat.no.Fremstad, E., Aarrestad, P.A. og Skogen, A. 1991. Kystlynghei på Vestlandet og i Trøndelag. NINAutredning:29, 1-172.Fremstad, E. 1997. Vegetasjonstyper i Norge. NINA Temahefte 12: 1-279.Fremstad, E. & Moen, A. (red.) 2001. Truete vegetasjonstyper i Norge. – NTNU VitenskapsmuseetRapp. bot. Ser. 2001-4: 1-231.Hellen, B.A., K. Urdal & G.H. Johnsen 2002. Utslipp av borevann i Biskopsvatnet; effekter på fisk,bunndyr og vannkvalitet. Rådgivende Biologer AS, rapport 587, 8 s.Hessen, D., V. Bjerknes, T. Bækken & K.J. Aanes. 1989. Økt slamføring i Vetlefjordelva som følge avanleggsarbeid. Effekter på fisk og bunndyr. NIVA – rapport 2226, 36 s.Ibrekk, H.O. 1985. Konsekvenser ved vegbygging i og langs vassdrag. Forprosjekt. Niva, Oslo. 61 s.Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (red.) 2010. Norsk rødliste <strong>for</strong> arter 2010.Artsdatabanken, Norge.Maggs, C.A. & M.H. Hommersand 1993. Seaweeds of the British Isles. Vol. 1. Rhodophyta, Part 3ACeramiales. London.Moen, A. 1998. Nasjonalatlas <strong>for</strong> Norge: Vegetasjon. Statens kartverk, Hønefoss.Moy, F., H. Christie, E. Alve & H. Steen 2008. Statusrapport nr 3 fra Sukkertareprosjektet. SFTrapportTA-2398/2008, 77 sider.Rueness, J. 1977. Norsk algeflora. Universitets<strong>for</strong>laget, 266 s.Statens vegvesen 2006. Konsekvensanalyser – veiledning. Håndbok 140, 3. utg. Nettutgåve.Steinsvåg, M.J. 2006. Viltet i <strong>Gulen</strong>. Kartlegging av viktige viltområde og status <strong>for</strong> viltartane. –Norsk Viltkompetanse. Rapport 2/2006: 1-50 s.Trannum, H.C., Norderhaug, K.M., Naustvoll, L., Bjerkeng, B., Gitmark, J.K. og Moy, F. 2012.Miljøovervåking av sukkertare langs norskekysten, sukkertareovervåkingsprogrammet.Årsrapport <strong>for</strong> 2011. KLIF rapport TA-2903-2012.Tysse, T. 2011. Konsekvenser <strong>for</strong> biologisk mangfold ved utbygging av Sandøy vindkraftverk, <strong>Gulen</strong><strong>kommune</strong>. Ambio miljørådgivning. Rapport 25561-1. 41 s.Urdal, K. 2001. Ungfisk og vasskvalitet i Urdalselva i 2001. Rådgivende Biologer AS, rapport 519,ISBN 82-7658-351-2, 8 sider.Rådgivende Biologer AS 38Rapport 1746
DATABASER OG NETTBASERTE KARTTJENESTERArealisdata på nett. Geologi, løsmasser, bonitet: www.ngu.no/kart/arealisNGU/Artsdatabanken. Artskart. Artsdatabanken og GBIF-Norge. www.artsdatabanken.noDirektoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning. Naturbase: www.naturbase.noDirektoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning. Rovbasen: http://dnweb12.dirnat.no/rovbase/viewer.aspGisLink karttjeneste: http://www.gislink.no/gislink/Meteorologisk institutt. http://retro.met.no/observasjoner/Norge i bilder: http://norgeibilder.no/Norges geologiske undersøkelse (NGU). Karttenester på http://www.ngu.no/Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE). http://atlas.nve.no/ge/Viewer.aspx?Site=NVEAtlasNorges vassdrags- og energidirektorat, Meteorologisk institutt & Statens kartverk. www.senorge.noMUNTLIGE KILDERTore Larsen Rådgiver Fylkesmannen i Sogn og Fjordane, MiljøvernavdelingenRådgivende Biologer AS 39Rapport 1746
VEDLEGGVedlegg 1: Sporlogg fra befaringene i 2012. Rød linje, sporlogg Linn Eilertsen. Grønn linje, sporloggMette Eilertsen.Rådgivende Biologer AS 40Rapport 1746