Menneskerettigheter, selvbestemmelsesretten og andre sentrale ...
Menneskerettigheter, selvbestemmelsesretten og andre sentrale ...
Menneskerettigheter, selvbestemmelsesretten og andre sentrale ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GÁLDU ČÁLA 3/2007hjemføring av menneskelige levninger. 68Dette er ikke fordi dette er et ikke-tema ide samiske områdene. Også i Sápmi varslutten på 1800-tallet <strong>og</strong> begynnelsen på1900-tallet en periode preget av teorierom sosialdarwinisme <strong>og</strong> kulturelle hierarkier.Disse teoriene fikk <strong>og</strong>så innflytelse pånaturvitenskapen. I denne perioden ble densamiske befolkning <strong>og</strong> samiske levningergjenstand for ”studier” i regi av ”doktorer”<strong>og</strong> ”vitenskapsmenn” som ønsket å fastslåfysiske ulikheter mellom det overlegneskandinavisk folk <strong>og</strong> det lavereståendesamiske folk. En betydelig andel samiskemenneskelige levninger som ble benyttet idisse ”vitenskapelige” prosjektene befinnerseg fremdeles i ikke-samiske museer <strong>og</strong><strong>andre</strong> lignende institusjoner. Samene hargjentatte ganger bedt om at disse menneskeligelevningene returneres <strong>og</strong> noenganger blitt hørt, men det finnes fremdelessamiske levninger i ikke-samiske institusjoner.Grunnen til at menneskelige levningerikke er omhandlet i samekonvensjonen, erikke at ekspertgruppen overså problemstillingen.Ekspertgruppen drøftet menneskeligelevninger, men klarte ikke kommefrem til en ordlyd som kunne ta for segsakskomplekset på en hensiktsmessig <strong>og</strong>kulturelt følsom måte. Av den grunn er detingen referanser til menneskelige levningeri artikkel 32.4.2.11 Land- <strong>og</strong> ressursrettigheterSom alle som har fulgt menneskerettighetsprosessenvet, er urfolks land- <strong>og</strong>ressursrettigheter, sammen med retten tilselvbestemmelse, de mest omstridte problemstillingenei debatten angående urfolksrettigheter. Som skissert i 4.2.3 over, klarteekspertgruppen å oppnå enighet angåenderetten til selvbestemmelse nokså tidliguten noe særlig rådslagning. Dette var ikketilfelle med tanke på samenes land- <strong>og</strong> ressursrettigheter.Når det gjelder samenes land- <strong>og</strong> ressursrettigheter,ble ekspertgruppen sittendefast nesten med en gang. I sin førstidéskisse til en samekonvensjon fremlagtpå det <strong>andre</strong> møtet, hadde lederen inkludertet kapittel om land- <strong>og</strong> ressursrettighetersom i hovedsak var en kloning av detilsvarende artiklene i ILO-konvensjon nr.169 69 , men i noen grad tilpasset det samiskefolks spesielle situasjon. 70 De samiskemedlemmene erklærte at de aksepterteforslaget som et utgangspunkt for forhandlinger,men sa samtidig at det nivå for vernav land- <strong>og</strong> ressursrettigheter som finnes iILO-konvensjon nr. 169 utgjorde deres minimumskrav.71 De statlige representantenefra et land sa imidlertid at siden deres landikke hadde ratifisert ILO-konvensjon nr.169, kunne de ikke akseptere en ordlyd kopiertfra ILO-konvensjonen i samekonvensjonen.Disse to motstridende posisjoneneresulterte selvsagt i en vanskelig situasjonfor ekspertgruppen. Det ble besluttet at deregjeringsutnevnte representantene fra landetsom motsatte seg ILO-ordlyden, skullekomme tilbake med et alternativt sett medartikler angående samiske land- <strong>og</strong> ressursrettighetersom kunne danne utgangspunktfor ekspertgruppens drøftinger.Ekspertgruppen drøftet ikke samenesland- <strong>og</strong> ressursrettigheter i det hele tattmens den ventet på det lovede utkastet, <strong>og</strong>det tok hele ni måneder før de statlige representantenefremla et alternativt forslagtil ordlyd om land- <strong>og</strong> ressursrettigheter.Når forslaget endelig kom, lå det <strong>og</strong>så langtunna ILO-konvensjon nr. 169, <strong>og</strong> var dermedikke et utgangspunkt som de samiskerepresentantene ønsket å ha noe med ågjøre, <strong>og</strong> heller ikke de øvrige statlige representantene.Dette var uten tvil det mestopphetede øyeblikket de tre årene ekspertgruppenjobbet med samekonvensjonen.Etter en periode med opprør, begynteimidlertid ekspertgruppen å behandle situasjonenpå en konstruktiv måte. Sommeren2004 hadde ekspertgruppen kommet fremtil en felles forståelse av hvor forhandlingeneskulle starte, 72 , <strong>og</strong> fra høsten 2004 hadde68 Til sammenlikning fastsetter artikkel 12 (1) i FNs urfolksdeklarasjon at urfolk har rett til tilbakeføring av menneskelige levninger.69 Se Konvensjon om urfolk <strong>og</strong> stammefolk i selvstendige stater vedtatt den 27. mai 198970 Når for eksempel artikkel 14 i ILO-konvensjon nr. 169 omtaler nomadiske folk, henviste lederens forslag til reindrift som en nomadisk levevei for det samiske folk.71 Ettersom Norge allerede har ratifisert ILO-konvensjon nr. 169, <strong>og</strong> Finland <strong>og</strong> Sverige er involvert i en prosess som tar sikte på ratifisering, ville det være lite fornuftig avsamene å akseptere en ordlyd i samekonvensjonen som ikke minst tilsvarer den standard som er fastsatt i ILO-konvensjon nr. 169.72 Et uformelt møte mellom sesjonene hvor medlemmene Carsten Smith, Hans Danelius <strong>og</strong> Mattias Åhrén samt varamedlem John B Henriksen deltok var til stor hjelp i denneprosessen.26