Julia Kristeva, sårbarhetens politikk og spesialpedagogikkens rolle i ...
Julia Kristeva, sårbarhetens politikk og spesialpedagogikkens rolle i ...
Julia Kristeva, sårbarhetens politikk og spesialpedagogikkens rolle i ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Berit H. Johnsen: <strong>Julia</strong> <strong>Kristeva</strong>, <strong>sårbarhetens</strong> <strong>politikk</strong> <strong>og</strong> spesialpedag<strong>og</strong>ikkens <strong>rolle</strong>Målet var utdanning for alle barn med særskilte behov. Men før planeneble realisert, avla det nevnte Blom-utvalget sin Innstilling til lovregler forspesialundervisning m.v. (Kirke- <strong>og</strong> undervisningsdepartementet, 1970).Det markerte et vendepunkt i norsk spesialpedag<strong>og</strong>isk historie. Utvalgettrakk fram prinsippet om integrering <strong>og</strong> ga det følgende innholdsbeskrivelse:• Tilhørighet i sosialt fellesskap• Delaktighet i fellesskapets goder• Medansvar for oppgaver <strong>og</strong> forpliktelser.Ut fra denne forståelsen presiserte utvalget at grunnskolens generelle målsettingburde gjelde for alle barn; altså måtte spesialskoleloven legges ned,<strong>og</strong> nødvendige bestemmelser for barn med særskilte opplæringsbehovintegreres i den vanlige grunnskoleloven. Denne argumentasjonen var itråd med normaliseringsprinsippets idé om at alle lover for særskiltegrupper skulle integreres i felles lover som fungerte for alle borgere. Detmedførte følgende endringer <strong>og</strong> tillegg i daværende grunnskolelov (Kirke<strong>og</strong>undervisningsdepartementet, 1975).• Alle barn skulle nå ha rett til å begynne sin skolegang i sin lokale grunnskole.• Et hovedprinsipp dreide seg om likeverdig <strong>og</strong> tilpasset opplæring for alleelever.• Et viktig aspekt ved dette prinsippet var bestemmelsen om spesialundervisningfor barn <strong>og</strong> unge som trenger særlig hjelp.Prinsippene ble videre konkretisert i den gjeldende nasjonale læreplanen,M87, <strong>og</strong> fulgt opp i senere opplæringslov (Kirke-, utdannings- <strong>og</strong> forskningsdepartementet,1998) <strong>og</strong> nasjonale læreplaner (Kirke-, utdannings<strong>og</strong>forskningsdepartementet, 1996; Utdanningsdepartementet, 2008).«Skolen for alle» ble et nøkkelbegrep for denne snuoperasjonen. Det bleimidlertid presisert fra flere hold at det var nødvendig med en gjennomgripendeforandring i grunnskolens indre virksomhet for å innfri prinsippetom likeverdig <strong>og</strong> tilpasset opplæring av alle barn <strong>og</strong> unge (Johnsen, 2000).Prinsippet om inkludering i UNESCOs (1994) Salamanca-erklæring, varen bekreftelse <strong>og</strong> styrking av de tiltakene som allerede var lovhjemlet <strong>og</strong>videreført i norsk lov. Videre ble det presisert i den påfølgende nasjonalelæreplanen at: «For å kunne ta omsyn til ulikskap i bakgrunn <strong>og</strong> føresetnaderhos elevane må einskapsskulen vere eit romsleg <strong>og</strong> inkluderande fellesskap»(Kirke- <strong>og</strong> undervisningsdepartementet, 1987, s. 57). Ideen om denromslige skole ble utdypet i en studie av den danske forskeren Susan Tetler(2000), hvor hun drøftet romslighetens didaktikk, som innebærer tole-73