hovedplan vann og avløp 2011 â 2020 - Søndre Land kommune
hovedplan vann og avløp 2011 â 2020 - Søndre Land kommune
hovedplan vann og avløp 2011 â 2020 - Søndre Land kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Utkast 26.10.10Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>HOVEDPLAN VANN OG AVLØP <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong>SIV.ING. STEINAR SKOGLUND AS.VAR-teknikk.
INNHOLDSFORTEGNELSE1. SAMMENDRAG ............................................................................................................... 52. INNLEDNING ................................................................................................................. 123. RAMMEBETINGELSER. ............................................................................................... 133.1. Statlige rammebetingelser. ....................................................................................... 133.1.1. EU-direktiver .................................................................................................... 133.1.2. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder både <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp. ........................ 133.1.3. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder bare <strong>vann</strong>forsyning ......................... 133.1.4. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder bare avløp ....................................... 143.1.5. Godkjenning av <strong>vann</strong>forsyning ........................................................................ 143.1.6. Utslippstillatelse for avløp ............................................................................... 143.1.7. Vernede områder .............................................................................................. 143.2. Kommunale rammebetingelser. ............................................................................... 153.2.1. Gjeldende kommunale forskrifter, reglementer <strong>og</strong> retningslinjer: ................... 153.2.2. Kommuneplanens arealdel ............................................................................... 153.2.3. Krav om tilkopling til kommunalt <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanlegg. ............................. 153.2.4. Forurensningsmyndighet for mindre avløpsanlegg med egne utslipp ............. 153.2.5. Industri med påslipp til kommunalt nett .......................................................... 163.2.6. <strong>Land</strong>bruk .......................................................................................................... 163.2.7. Akutt forurensning ........................................................................................... 163.2.8. Nedgravde oljetanker ....................................................................................... 164. VANN OG VASSDRAG. ................................................................................................ 184.1. Innledning. ................................................................................................................ 184.2. System for klassifisering av <strong>vann</strong>kvalitet. ................................................................ 184.3. Brukerinteresser ....................................................................................................... 194.4. Bidragsytere til forurensning. ................................................................................... 194.4.1. Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag, 1997. ............................................................... 194.4.2. Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag, 2007-08 .......................................................... 204.5. Fallselva / Trevatna med tilløpsbekker. ................................................................... 214.6. Minnelva/Lauselva ................................................................................................... 234.7. <strong>Land</strong>åselva / <strong>Land</strong>åsvatnet med tilløpsbekker ......................................................... 244.8. Lomsdalsvassdraget ................................................................................................. 254.9. Nordråkselva ............................................................................................................ 264.10. Mindre tilløpselver <strong>og</strong> -bekker til Randsfjorden .................................................. 264.11. Randsfjorden med Dokka/Etna ............................................................................ 274.11.1. Tilstand .......................................................... Feil! Bokmerke er ikke definert.5. BESKRIVELSE AV VANNFORSYNINGSANLEGGENE........................................... 295.1. Vannforsyningsområder ........................................................................................... 295.2. Beskrivelse av det enkelte <strong>vann</strong>verk ........................................................................ 295.2.1. Hov <strong>vann</strong>verk ................................................................................................... 295.2.2. Trevatn <strong>vann</strong>verk .............................................................................................. 305.2.3. Grimebakken <strong>vann</strong>verk .................................................................................... 305.2.4. Ånes <strong>vann</strong>verk .................................................................................................. 315.2.5. <strong>Land</strong>ås skole <strong>vann</strong>verk ..................................................................................... 315.2.6. Vestsida skole <strong>vann</strong>verk ................................................................................... 315.2.7. Lia <strong>vann</strong>verk ..................................................................................................... 325.3. Vannforbruk ............................................................................................................. 32Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 2
5.4. Ledningsanleggene ................................................................................................... 335.5. Høydebassenger ....................................................................................................... 345.6. Brann<strong>vann</strong>sforsyning ............................................................................................... 345.7. Internkontroll ............................................................................................................ 345.8. Reserve- / krise<strong>vann</strong>forsyning. ................................................................................. 355.8.1. Reserve<strong>vann</strong>forsyning. ..................................................................................... 355.8.2. Krise<strong>vann</strong>forsyning .......................................................................................... 355.9. Private stikkledninger <strong>og</strong> husinstallasjoner. ............................................................. 355.10. Privat <strong>vann</strong>forsyning ............................................................................................ 356. BESKRIVELSE AV AVLØPSANLEGGENE ................................................................ 366.1. Rensedistrikter. ......................................................................................................... 366.2. Beskrivelse av det enkelte rensedistrikt ................................................................... 366.2.1. Hov rensedistrikt .............................................................................................. 366.2.2. Trevatn rensedistrikt ......................................................................................... 366.2.3. Odnes rensedistrikt ........................................................................................... 376.2.4. Fluberg rensedistrikt ......................................................................................... 376.2.5. Grimebakken rensedistrikt ............................................................................... 376.2.6. <strong>Land</strong>åsbygda rensedistrikt ................................................................................ 376.2.7. Sollia rensedistrikt ............................................................................................ 386.3. Ledningsanleggene ................................................................................................... 386.4. Pumpestasjoner. ........................................................................................................ 396.5. Overløp. .................................................................................................................... 416.6. Slambehandling ........................................................................................................ 416.7. Internkontroll ............................................................................................................ 416.8. Private stikkledninger. .............................................................................................. 416.9. Private avløpsanlegg med egne utslipp. ................................................................... 417. BEMANNINGSBEHOV ................................................................................................. 438. MÅLSETTINGER ........................................................................................................... 448.1. Vannmiljømål ........................................................................................................... 448.1.1. Hovedmål ......................................................................................................... 448.1.2. Delmål .............................................................................................................. 448.2. Mål for <strong>vann</strong>forsyningsanleggene ............................................................................ 458.2.1. Hovedmål. ........................................................................................................ 458.2.2. Delmål. ............................................................................................................. 458.3. Mål for avløp ............................................................................................................ 468.3.1. Hovedmål. ........................................................................................................ 468.3.2. Delmål. ............................................................................................................. 468.4. Felles mål for <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløp ................................................................................... 479. TILTAKSANALYSE ....................................................................................................... 499.1. Tiltaksanalyse for <strong>vann</strong>forsyningsanleggene ........................................................... 499.1.1. Tiltak for å sikre <strong>vann</strong>kvalitet .......................................................................... 499.1.2. Tiltak for å opprettholde tilstrekkelig <strong>vann</strong>mengde <strong>og</strong> trykk. .......................... 509.1.3. Tiltak for å hindre forfall i ledningsnettet ........................................................ 509.1.4. Tiltak for å redusere lekkasjer. ......................................................................... 519.1.5. Tiltak vedrørende leveringssikkerhet <strong>og</strong> beredskap. ........................................ 519.1.6. Koordinering med andre anleggstiltak. ............................................................ 529.2. Tiltaksanalyse for avløpsanleggene ......................................................................... 539.2.1. Tiltak for å oppnå <strong>vann</strong>miljømål. ..................................................................... 539.2.2. Tiltak som vil være nødvendige på grunn av videre utbygging ....................... 549.2.3. Tiltak for å hindre forfall i ledningsnettet ........................................................ 54Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 3
ForurensningstilførslerVann <strong>og</strong> vassdrag tilføres flere typer forurensninger, <strong>og</strong> disse kommer fra flere kilder. Blantannet tilføres det næringssalter fra boligkloakk <strong>og</strong> landbruk, organisk stoff <strong>og</strong> tarmbakterierfra boligkloakk, partikler fra landbruk, veger <strong>og</strong> plasser <strong>og</strong> miljøgifter fra industriutslipp,avfallsdeponier <strong>og</strong> som atmosfærisk nedfall.Vi har beregnet at det totalt tilføres ca. 850 kg fosfor til <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag fraavløpsanlegg. Av dette kommer ca. 200 kg fra kommunale <strong>og</strong> ca. 650 kg fra private anlegg.VannkvalitetI henhold til EUs <strong>vann</strong>direktiv skal alle <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag som ikke er regulerte ha godøkol<strong>og</strong>isk <strong>vann</strong>kvalitet. For Søndre <strong>Land</strong>s vedkommende er fristen for dette satt til 2021.Kravet gjelder i utgangspunktet ikke for Fallselva, som er regulert. Ut fra det vi vet om<strong>vann</strong>kvaliteten i <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong>forekomster, oppfylles kravet de fleste steder. De <strong>vann</strong> <strong>og</strong>vassdrag som har dårligst <strong>vann</strong>kvalitet er: Flubergfjorden, <strong>Land</strong>åsvatnet, <strong>Land</strong>åselva <strong>og</strong> dennedre delen av Fallselva. Her er viktigst å redusere forurensningstilførslene.VannforsyningsanleggeneEn har følgende tilknytningsforhold for <strong>vann</strong>forsyning fra boliger i Søndre <strong>Land</strong>:Tilknyttet kommunalt ledningsnett: 3.040 pe. (53%)Privat <strong>vann</strong>forsyning 2.750 pe. (47%)Totalt:5.790 pe.I tillegg er det ca. 100 næringsabonnenter til kommunal <strong>vann</strong>forsyning. Det er bare offentligeinstitusjoner <strong>og</strong> annen offentlig virksomhet som er store <strong>vann</strong>abonnenter i <strong>kommune</strong>n.Kommunen har 7 kommunale <strong>vann</strong>verk. En har følgende tilknytning til disse:Vannverk: Antall innbyggere tilknyttet:Hov 2.200Trevatn235, pluss140 i Vestre TotenGrimebakken 230Ånes 340<strong>Land</strong>ås skole 5Vestsida skole 15Lia 15SUM3.040, pluss 140 i V. TotenI 2009 ble det produsert 550.000 m 3 <strong>vann</strong>, hvorav 11.000 m 3 til Vestre Toten. Vi har beregnetat ca. 44% av dette er forbruk hos abonnentene <strong>og</strong> ca. 56% er lekkasjer <strong>og</strong> annet tap.Kommunens <strong>vann</strong>ledningsnett er på ca. 53 km. Gjenanskaffelsesverdien er på ca. 105 mill. kr,basert på en gjennomsnittlig pris på 2.000 kr/m ledning.Ledningsnettet er ikke dimensjonert for brann<strong>vann</strong>sforsyning. Beregning avslukke<strong>vann</strong>skapasitet for Hov <strong>vann</strong>verk viser at brann<strong>vann</strong>sdekningen er dårlig i nordre del avHov, i Fall <strong>og</strong> videre sørover, samt i enkelte høyereliggende områder. Hov sentrum harstedvis bra kapasitet. Det blir mange steder lett undertrykk på ledningsnettet vedSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 6
ann<strong>vann</strong>stapping. En må derfor basere seg på en kombinasjon av brann<strong>vann</strong> vialedningsnettet <strong>og</strong> tilkjørt <strong>vann</strong> på tankbil.AvløpsanleggeneEn har følgende tilknytningsforhold for avløp fra boliger i Søndre <strong>Land</strong>:Tilknyttet kommunalt ledningsnett: 3.300 pe. (57%)Private avløpsanlegg 2.490 pe. (43%)Totalt:5.790 pe.I tillegg er det ca. 90 næringsabonnenter til kommunalt avløp.Kommunen har 7 kommunale rensedistrikter med hvert sitt renseanlegg. En har følgende ca.tilknytning til disse:Rensedistrikt: Antall innbyggere tilknyttet:Hov 2.250Trevatn 200Odnes 350Fluberg 200Grimebakken 210<strong>Land</strong>åsbygda 60Sollia 30SUM 3.300Kommunens avløpsledningsnett er på ca. 58 km. Gjenanskaffelsesverdien er på ca. 116 mill.kr, basert på en gjennomsnittlig pris på 2.000 kr/m ledning. I tillegg kommer verdien avrenseanlegg <strong>og</strong> pumpestasjoner.Det kommunale avløpsnettet er av vekslende kvalitet. Alle ledninger som er eldre enn fra ca.1970 er utette <strong>og</strong> har ut- eller innlekkingsproblemer. Det registreres stor innlekking inedbørsperioder. Dette skyldes primært utette betongledninger <strong>og</strong> innlekking i kummer.Målsettinger.Det er satt mål både for <strong>vann</strong>miljø, <strong>vann</strong>forsyning <strong>og</strong> avløp. Følgende målsettinger er satt:Mål for <strong>vann</strong>miljø:HovedmålI henhold til Vannforvaltningsforskriften <strong>og</strong> EUs <strong>vann</strong>rammedirektiv skal alle<strong>vann</strong>forekomster minst ha god økol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> kjemisk tilstand innen utgangen av år <strong>2020</strong>.Mål for fosfor- Alle elver <strong>og</strong> bekker i <strong>kommune</strong>n skal ha et totalt fosforinnhold som ikke overstiger 20μg/l- Randsfjorden skal ha et totalt fosforinnhold som ikke overstiger 14 μg/l- Trevatna <strong>og</strong> <strong>Land</strong>åsvatnet skal ha et totalt fosforinnhold som ikke overstiger 13 μg/lMål for bakterierAlle <strong>vann</strong>, elver <strong>og</strong> bekker skal ha god bade<strong>vann</strong>skvalitet, det vil si bakterieinnhold mindreeller lik 100 TKB/100 ml (målt som 90-persentil).Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 7
Mål for <strong>vann</strong>forsyning:HovedmålAlle innbyggere <strong>og</strong> alle bedrifter, institusjoner <strong>og</strong> lignende i <strong>kommune</strong>n, som har kommunal<strong>vann</strong>forsyning, skal ha sikker tilgang til nok <strong>vann</strong> med en kvalitet som tilfredsstillerdrikke<strong>vann</strong>sforskriftens krav.Delmål- Mål for <strong>vann</strong>kvalitet: Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong> skal levere <strong>vann</strong> med god <strong>vann</strong>kvalitet, detvil si at drikke<strong>vann</strong>sforskriftens krav tilfredsstilles.- Mål for tilstrekkelig <strong>vann</strong>mengde: Det skal ikke forekomme rasjonering av <strong>vann</strong>, bortsettfra for hage<strong>vann</strong>ing.- Mål for godkjenning: Hov, Ånes <strong>og</strong> Trevatn <strong>vann</strong>verk skal være klausulerte innen01.11.11. Grimebakken, <strong>Land</strong>ås skole <strong>og</strong> Vestsida skole <strong>vann</strong>verk skal være klausulerteinnen 01.11.13.- Mål for høydebasseng: Høydebassengkapasiteten for Hov <strong>vann</strong>verk skal økes medminimum 1.000 m 3 .- Mål for trykk: Det skal i en normalsituasjon være mellom 2 <strong>og</strong> 10 bar trykk ved alleuttaksstedene fra det kommunale <strong>vann</strong>ledningsnettet. Ved høyere trykk enn 6 bar måabonnent installere reduksjonsventil.- Mål for lekkasje: Lekkasjene i <strong>vann</strong>ledningsnettet skal ikke utgjøre mer enn 40% av<strong>vann</strong>produksjonen.- Mål for brann<strong>vann</strong>forsyning: Brannslukking skal baseres på en kombinasjon av bruk avbrannbil med tank <strong>og</strong> uttak fra kommunalt nett. Trykk ved brann<strong>vann</strong>stapping skal væreminst 1 bar. Prioriterte bygninger skal tilgodeses ved oppgradering av<strong>vann</strong>ledningsnettet.- Mål vedrørende leveringssikkerhet <strong>og</strong> beredskap: Varsling av sårbare abonnenter skalvære gjennomført innen 2 timer <strong>og</strong> øvrige abonnenter innen 4 timer etter at avbrudd elleralvorlig svikt i <strong>vann</strong>forsyningen er oppdaget <strong>og</strong> varslet (På dagtid utenom helger,høytider etc.).Vurdering av hvilke områder som er berørt av avbrudd/svikt i <strong>vann</strong>forsyningen skal væregjennomført i løpet av 2 timer etter at hendelsen er oppdaget <strong>og</strong> varslet.Foreløpig vurdering av skadens omfang <strong>og</strong> mulig påvirkning av drikke<strong>vann</strong>et skal væregjennomført i løpet av 1 døgn etter at hendelsen er oppdaget <strong>og</strong> varslet.Planlagte avbrudd i <strong>vann</strong>forsyningen skal ikke vare lenger enn 8 timer.Ved avbrudd over 8 timer, skal <strong>kommune</strong>n tilby abonnentene å hente <strong>vann</strong> ved bestemtetappesteder.Nød<strong>vann</strong>forsyning skal etableres innen 12 timer for ordinære abonnenter <strong>og</strong> 6 timer forsårbare abonnenter etter at beslutning om å etablere nød<strong>vann</strong>forsyning er tatt. Nød<strong>vann</strong>skal ha drikke<strong>vann</strong>skvalitet. De første 3 døgn skal <strong>vann</strong>leveransen være min. 3 liter pr.person pr. døgn for deretter å øke til min. 10 liter pr. person pr. døgn inntil normal<strong>vann</strong>leveranse er gjenopprettet.Flest mulig abonnenter skal ha tosidig forsyning.- Mål for internkontroll: Den kommunale <strong>vann</strong>forsyningen skal ha et internkontrollsystemsom oppfyller kravene i internkontrollforskriften <strong>og</strong> forskrift om internkontroll for åoppfylle næringsmiddellovgivningen (IK-Mat).Mål for avløpSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 8
HovedmålAvløpsanleggene i Søndre <strong>Land</strong> skal være funksjonssikre, slik at det ved påregneligedriftsforhold ikke oppstår skadelige oversvømmelser, lokal forurensning eller andremiljøulemper. Dette gjelder både kommunale <strong>og</strong> private avløpsanlegg.Delmål- Mål for reduksjon av fremmed<strong>vann</strong>smengder: Fremmed<strong>vann</strong>mengdene tilspill<strong>vann</strong>snettet skal reduseres.- Mål for renseanlegg: De kommunale renseanleggene skal ha god driftsstabilitet <strong>og</strong>overholde alle utslippskrav.- Mål vedrørende funksjons- <strong>og</strong> driftssikkerhet: For eksisterende ledningsnett skaloversvømmelser i kjellere <strong>og</strong> andre steder hvor det medfører store ulemper ikkeforekomme ved nedbør med et gjentaksintervall på mindre enn 20 år. For dimensjoneringav nye ledninger benyttes Norsk standard (NS-EN 752) som gir større sikkerhet motoversvømmelser.Det skal tilstrebes at funksjonssvikt på kommunalt avløpsnett ikke skal være årsak tiloversvømmelser i kjellere eller andre steder hvor det medfører store ulemper.- Mål vedrørende beredskap: Kommunalt avløpsledningsnett skal ikke ha lengresammenhengende driftsstans enn 12 timer <strong>og</strong> ikke mer enn én gang pr. år på samme sted.Pumpestasjoner skal normalt ikke ha lengre sammenhengende driftsstans enn 12 timer.- Mål vedrørende lukt: Publikum skal i minst mulig grad sjeneres av lukt fra kommunaleavløpsanlegg.- Mål vedrørende påslipp av fett- <strong>og</strong> oljeholdig avløps<strong>vann</strong> til kommunalt avløpsnett: Detskal foretas en registrering av fett- <strong>og</strong> oljeavskillere i <strong>kommune</strong>n i løpet av <strong>2011</strong>. Detskal utarbeides lokal forskrift for fettavskillere i løpet av 2012.- Mål vedrørende nedgravde oljetanker: Det skal foretas en registrering av nedgravdeoljetanker i <strong>kommune</strong>n i løpet av <strong>2011</strong>. Disse behandles i henhold tilforurensningsforskriftens kap 1, i løpet av 2012.- Mål for private avløpsanlegg med egne utslipp: Alle utilfredsstillende anlegg i områdermed lokale forurensningsproblemer skal oppgraderes innen <strong>2020</strong>. På lengre sikt skal alleutilfredsstillende anlegg i hele <strong>kommune</strong>n oppgraderes.- Mål for over<strong>vann</strong>: Over<strong>vann</strong>et skal ikke være påvirket av spill<strong>vann</strong> på grunn av lekkasje,feilkopling eller annet. Større over<strong>vann</strong>sutslipp skal kontrolleres med <strong>vann</strong>prøver hvertannet år.Felles mål for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp- Mål for å hindre forfall i ledningsnettet: VA-ledningsnettet skal vedlikeholdes <strong>og</strong> fornyesslik at transportevne, styrke, tetthet <strong>og</strong> kvalitet beholdes. Kapasitetsmessige flaskehalserskal utbedres. Det tas sikte på årlig sanering, rehabilitering <strong>og</strong> forsterkning av 1,0% avledningsnettet.- Mål vedrørende private stikkledninger: Private stikkledninger skal opprustes i takt medtilknyttede kommunale VA-ledninger, i den grad disse vurderes å være for dårlige.- Mål for randsonebebyggelse: Det skal gjennomføres en helhetlig vurdering av å tilknytterandsonebebyggelse til kommunalt VA-anlegg.- Mål for kommunalt tilsyn <strong>og</strong> kontroll med nye VA-anlegg: Kommunen skal ha etopplegg for tilsyn <strong>og</strong> kontroll som sikrer god kvalitet på nye VA-anlegg. Dette gjelderbåde kommunale anlegg som utføres i regi av <strong>kommune</strong>n selv, kommunale anlegg somutføres i regi av private, private stikkledninger <strong>og</strong> mindre avløpsanlegg med egne utslipp.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 9
- Mål for driftskontroll: Kommunen skal ha et godt fungerende driftskontrollanlegg forVA-anleggene. Det skal bidra til god oversikt over tilstand <strong>og</strong> gi varsel ved eventuelleproblemer. Anlegget skal sikre god drift <strong>og</strong> muliggjøre reduksjon av manuelt tilsyn.- Mål for ledningskartverk: Kommunen skal ha et godt fungerende ledningskartverk for<strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløp. Alle kommunale ledningsanlegg <strong>og</strong> installasjoner, samt privatetilkoplinger, skal være innmålt <strong>og</strong> registrert. Hendelser på ledningsnettet skal registreres.Det skal være gode rutiner for registrering av nyanlegg.HandlingsplanDet foreslås følgende handlingsplan for tiltak i perioden <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong>. Handlingsplanenmedfører utgifter både for <strong>kommune</strong>n <strong>og</strong> privatpersoner. Fordeling av investeringene pr. år ervist på etterfølgende side. Alle priser er faste med prisnivå <strong>2011</strong>.Kommunale <strong>vann</strong>forsyningsanlegg, nyanlegg:- Investeringer på <strong>vann</strong>behandlingsanlegg 5,0 mill (<strong>2011</strong>-20)- Ånes, nytt høydebasseng <strong>og</strong> nye ledninger (restbeløp) 1,6 mill (<strong>2011</strong>)- Utgifter ved klausulering av <strong>vann</strong>verkene 1,0 mill (<strong>2011</strong>)- Nødstrømstiltak <strong>og</strong> <strong>vann</strong>tank, jfr. beredsk.plan <strong>vann</strong> 0,4 mill (<strong>2011</strong>)- Hov/Fall. Nytt høydebasseng 8,0 mill (2012-13)- Hov/Fall. Tilførselsledning nytt høydebasseng,pluss ny overføringsledning Hov-Fall 6,5 mill (2012-14)- Fluberg høydebasseng, rehabilitering 2,0 mill (2016)Kommunale avløpsanlegg, nyanlegg:- Oppgradering <strong>Land</strong>ås renseanlegg 0,8 mill (<strong>2011</strong>)- Spill<strong>vann</strong>sledning <strong>Land</strong> Sag-nytt høydebasseng-skole 0,7 mill (<strong>2011</strong>)- Hov/Fall, ny spill<strong>vann</strong>sledning 1,1 mill (2014)Kommunale <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanlegg, nyanlegg:- Nye tilknytninger 3,0 mill (<strong>2011</strong>-20)- Nye tilknytninger, Fallselvas nedbørfelt (5 hus) 0,5 mill (2012)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Nyset (30 hus) 1,5 mill (2012)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Amundstuen (9 hus) 0,7 mill (2013)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Brenden (15 hus) 1,1 mill (2013)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Bjørnstad (13 hus) 1,3 mill (2014)- Nye tilknytninger, Skjeskroken (97 hus) 6,4 mill (2014-16)- Nye tilknytninger, Sedal (53 hus) 3,6 mill (2017)- Nye tilknytninger, Tingvoll (43 hus) 1,1 mill (2018)Kommunale <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløpsanlegg, sanering av ledninger <strong>og</strong> kummer:Prioritet 1: Klinikken-Nordberg, etappe 3 2,2 mill. (<strong>2011</strong>)Prioritet 3: Smedvn. - Stabbursbakken – Nistuguvn. 2,5 mill (2012)Prioritet 4: Breskebakke – Fjordvn. 0,9 mill (2012)Prioritet 5: Sportshytta 1,2 mill (2013)Prioritet 6: Skjejordet – Sølvhaugen 2,4 mill (2013)Prioritet 7: Stenersgata 4,5 mill (2014)Prioritet 8: Holmen, nordover fra Mølla 0,9 mill (2014)Prioritet 9: Nord for Ringstad, <strong>vann</strong>ledning 1,0 mill (2015)Prioritet 10: Grimebakken 3,0 mill (2015)Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 10
For perioden 2016 – <strong>2020</strong> settes det av 4,0 mill årlig til saneringstiltak, uten at disse erøremerket spesielle prosjekter.Økning i bemanning:Det foreslås etablert en halv fast stilling til dekning av oppgaver for <strong>kommune</strong>n somforurensningsmyndighet, primært opprydding av avløp i spredt bebyggelse: Årligdriftskostnad 0.3 mill kr. Finansieres ved saksbehandlings- <strong>og</strong> kontrollgebyr.Konsekvenser for gebyr.En har ikke full dekning av kostnadene for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp gjennom gebyrene. Noe dekkes av<strong>kommune</strong>kassa. I 2010 var dekningsgraden 83,3% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> 93,4% for avløp. Det erpolitisk vedtatt i <strong>kommune</strong>n at en skal ha en dekningsgrad på 90-95% for VA-gebyrene.De foreslåtte tiltakene i handlingsplanen vil medføre at de totale årlige kostnadene i perioden2010–2015 øker med ca. 11,5% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> ca. 10,8% for avløp, basert på en rente på 3,9%.Dette tilsvarer realøkningen i <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsgebyrene med en dekningsgrad på 2010-nivå.For å komme opp på full kostnadsdekning må gebyrene økes ytterligere ca. 17% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong>7% for avløp.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 11
2. INNLEDNINGHovedplan <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong>-<strong>2020</strong> er en <strong>kommune</strong>delplan. Planpr<strong>og</strong>rammet ble vedtatt avformannskapet 02.09.2009.Hovedplan <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp skal være <strong>kommune</strong>ns politisk styrende dokument for<strong>vann</strong>forsynings- <strong>og</strong> avløpssektoren. Den skal gi grunnlaget for de overordnede politiskebeslutningene på sektoren <strong>og</strong> være til hjelp ved revisjon av <strong>kommune</strong>plan, økonomiplan <strong>og</strong>handlingspr<strong>og</strong>ram.Planen beskriver først de statlige <strong>og</strong> kommunale rammebetingelsene som gjelder for <strong>vann</strong>- <strong>og</strong>avløpssektoren. Deretter beskrives <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag, samt <strong>vann</strong>forsynings- <strong>og</strong>avløpsanleggene.Målsettinger for <strong>vann</strong>kvalitet, <strong>vann</strong>forsynings- <strong>og</strong> avløpsanleggene vurderes <strong>og</strong> fastsettes.Aktuelle tiltak for å oppnå målsettingene drøftes i en tiltaksanalyse. Til slutt er det fastsatt enhandlingsplan for <strong>hovedplan</strong>perioden.I avløpsdelen er <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag satt i sentrum. Ved prioritering av tiltak er detlagt vekt på hvor det er utfordringer med hensyn til <strong>vann</strong>kvalitet <strong>og</strong> viktigst å ha god<strong>vann</strong>kvalitet. Planen vil være et godt grunnlag i det videre arbeidet med EUs <strong>vann</strong>direktiv.Hovedplanen skal rulleres hvert 4. år. Handlingsplanen rulleres hvert år i forbindelse medbudsjettarbeidet.Hovedplanen har blitt utarbeidet av en arbeidsgruppe bestående av Arne Bergum(prosjektleder), Per Egge, Terje Odden <strong>og</strong> Ove Sk<strong>og</strong>en. Steinar Sk<strong>og</strong>lund fra Siv.ing. SteinarSk<strong>og</strong>lund AS har vært engasjert som rådgivende ingeniør for prosjektet, med BjørnarNordeidet fra ROSIM AS som underrådgiver for modellberegninger av <strong>vann</strong>ledningsnettet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 12
3. RAMMEBETINGELSER.3.1. Statlige rammebetingelser.3.1.1. EU-direktiverNorge følger i stor grad EUs politikk på <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsområdet. EU-direktiveneimplementeres i norsk lovverk. Det som skjer i EU på området har derfor svært stor betydningfor norsk <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsforvaltning.De viktigste EU-direktivene på disse feltene er:- EUs drikke<strong>vann</strong>sdirektiv av 03.11.98. Dette fastsetter kravene til drikke<strong>vann</strong>ets kvalitet.Det er implementert i norsk lov gjennom drikke<strong>vann</strong>sforskriften. Direktivet er for tidenunder revisjon.- EUs rådsdirektiv om rensing av avløps<strong>vann</strong> fra byområder (avløpsdirektivet) av21.05.91.- EUs rammedirektiv for <strong>vann</strong> av 23.10.00. Dette vil være det viktigste direktivet forNorges <strong>vann</strong>forvaltning framover. Hovedprinsippet er at <strong>vann</strong>forekomstene skal ha godøkol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> kjemisk tilstand. Denne <strong>hovedplan</strong>en vil være et viktig innspill til arbeidetmed direktivet fra Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>s side.I forhold til direktivet er Norge inndelt i ni <strong>vann</strong>regioner. Det aller meste av Søndre <strong>Land</strong>tilhører <strong>vann</strong>region 2, Vestviken, som omfatter deler av Oppland, Buskerud, Vestfold <strong>og</strong>mesteparten av Telemark. Et lite område vest for Skjelbreia <strong>og</strong> et område i nord vedR<strong>og</strong>nhaugdårane / Evjemyra tilhører <strong>vann</strong>region 1 Glomma. Her er det bare noen få hus.Vannregionene er igjen inndelt i <strong>vann</strong>områder. Størstedelen av Søndre <strong>Land</strong> tilhører<strong>vann</strong>område "Randsfjorden". Et mindre område i vest tilhører <strong>vann</strong>område "Valdres".Dette området består mest av sk<strong>og</strong>. Området vest for Skjelbreia, som ligger i <strong>vann</strong>region1, tilhører <strong>vann</strong>område "Hunnselva".Vannområde "Hunnselva" er et av de prioriterte områdene som skal nå <strong>vann</strong>direktivetsmålsettinger innen år 2015. Alle de øvrige vassdragene i <strong>kommune</strong>n skal nå direktivetsmål innen 2021.3.1.2. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder både <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp.Lov om planlegging <strong>og</strong> byggesaksbehandling (Plan- <strong>og</strong> bygningsloven) (Lov av27.06.2008 nr.71).Lov om vassdrag <strong>og</strong> grunn<strong>vann</strong> (<strong>vann</strong>ressursloven). (Lov av 24.11.2000 nr.82)Lov om helsetjenesten i <strong>kommune</strong>ne (<strong>kommune</strong>helsetjenesteloven). (Lov av 19.11.1982nr.66).Lov om helsemessig <strong>og</strong> sosial beredskap. (Lov av 23.06.2000 nr.56).Lov om kommunale vass- <strong>og</strong> kloakkavgifter. (Lov av 31.05.1974 nr.17)Lov om brannvern m.v. (Lov av 05.06.1987 nr.26)Forskrift om systematisk helse-, miljø- <strong>og</strong> sikkerhetsarbeid i virksomheter(internkontrollforskriften). (Fastsatt av kommunaldep. 06.12.96)Forskrift om graving <strong>og</strong> avstiving av grøfter. (Fastsatt 19.11.1985)3.1.3. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder bare <strong>vann</strong>forsyningLov om matproduksjon <strong>og</strong> mattrygghet mv. (matloven) (Lov av 19.12.2003 nr.124)Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 13
Forskrift om <strong>vann</strong>forsyning <strong>og</strong> drikke<strong>vann</strong> (drikke<strong>vann</strong>sforskriften) (Fastsatt av helsedep.04.12.2001)Forskrift om internkontroll for å oppfylle næringsmiddellovgivningen. (Fastsatt avlandbr.dep / sos. <strong>og</strong> helsedep. / fiskeridep. 15.12.1994)3.1.4. Lover <strong>og</strong> sentrale forskrifter som gjelder bare avløpLov om vern mot forurensninger <strong>og</strong> om avfall (forurensningsloven) (Lov av 13.03.1981nr.6).Forskrift om begrensning av forurensning (forurensningsforskriften). (Fastsatt avmiljøverndep. 01.06.04)Forskrift om rammer for <strong>vann</strong>forvaltningen (<strong>vann</strong>forvaltningsforskriften). (Fastsatt avmiljøverndep. 15.12.06)Forskrift om varsling av akutt forurensning eller fare for akutt forurensning. (Fastsatt avmiljøverndep. 09.07.92)Forskrift om gjødselvarer mv. av organisk opphav. (Fastsatt av landbruksdep.,miljøverndep., <strong>og</strong> helsedep. 04.07.03)3.1.5. Godkjenning av <strong>vann</strong>forsyningI følge drikke<strong>vann</strong>sforskriften skal alle <strong>vann</strong>forsyningssystemer som forsyner minst 20 huseller hytter, eller minst 50 personer, godkjennes. Det samme gjelder <strong>vann</strong>forsyningsanlegg forhelseinstitusjon, skole eller barnehage. Det er det lokale mattilsynet som ergodkjenningsmyndighet.Ingen <strong>vann</strong>verk i <strong>kommune</strong>n er godkjent.3.1.6. Utslippstillatelse for avløpFylkesmannen er myndighet for større utslipp av avløps<strong>vann</strong>, mens <strong>kommune</strong>n er myndighetfor mindre utslipp, både kommunale <strong>og</strong> private. Fylkesmannens myndighetsområde er"utslipp fra tettbebyggelse med samlet utslipp større enn 2.000 pe". For Søndre <strong>Land</strong>svedkommende er fylkesmannen bare myndighet for Hov rensedistrikt. Her gjelderutslippstillatelse datert 19.12.2007, "Utslippstillatelse for Hov tettbebyggelse".Kommunen avgir årlig rapport til fylkesmannen via Kostra om utslippsforholdene <strong>og</strong> arbeidetpå avløpssektoren i <strong>kommune</strong>n.3.1.7. Vernede områderKommunen har 6 områder som er vernet etter naturvernloven <strong>og</strong> som omfatter <strong>vann</strong> /vassdrag. Disse er:Dokkadeltaet naturreservat, vedtatt 12.10.90Evjemyra naturreservat, vedtatt 18.01.85Tretjerna naturreservat, vedtatt 21.12.07Øktmyrene naturreservat, vedtatt 18.01.85Øytjernet naturreservat, vedtatt 09.07.93Fluberg fuglefredningsområde, vedtatt 12.10.90Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 14
Lomsdalselva er vernet mot kraftutbygging i verneplan I (1973). Her gjelder ”rikspolitiskeretningslinjer for vernede vassdrag”.3.2. Kommunale rammebetingelser.3.2.1. Gjeldende kommunale forskrifter, reglementer <strong>og</strong> retningslinjer:For <strong>vann</strong>forsynings- <strong>og</strong> avløpssektoren gjelder i <strong>kommune</strong>n følgende forskrifter, reglementer<strong>og</strong> retningslinjer:Forslag til Normer for ledningsnett for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp, fremmet for behandlingForslag til Standard abonnementsvilkår – administrative <strong>og</strong> tekniske bestemmelser,fremmet for behandling.For avløpssektoren gjelder i tillegg følgende:Forskrift for kommunal tømming av slamavskillere i Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>.3.2.2. Kommuneplanens arealdelKommuneplan for Søndre <strong>Land</strong> 2001-2010 har noen bestemmelser som gir føringer for denne<strong>hovedplan</strong>en. Planen gir føringer for bolig-, hytte- <strong>og</strong> næringsutbygging. I tillegg stilles detbetingelser i forhold til utbygging i nærheten av <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag. De viktigstebestemmelsene i forhold til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag er:- "Arealbrukskategorier. Alle <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag får arealkategori LNF-område NFområdei gyteområde for Randsfjordaure <strong>og</strong> lokaliteter for perlemusling (Fallselva +elvemunningene)- Byggegrense i LNF-områder. 50 metersgrensen for større vassdrag; Randsfjorden,Trevatna, <strong>Land</strong>åsvatnet, Fallselva, Kronborgelva <strong>og</strong> <strong>vann</strong>strengen tilLomsdalsvassdraget <strong>og</strong> Buvassfaret."3.2.3. Krav om tilkopling til kommunalt <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanlegg.Kommunen kan med hjemmel i plan- <strong>og</strong> bygningsloven kreve at boliger som ligger i rimelignærhet av kommunalt <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanlegg skal tilkoples dette. I Søndre <strong>Land</strong> er tilknytningtil kommunal <strong>vann</strong>forsyning frivillig, mens tilknytning til kommunalt avløp er tvungent.Stikkledninger er de private eieres ansvar. Kommunen kan med hjemmel i forurensningslovenkreve at stikkledninger for avløp blir lagt om eller utbedret i nødvendig grad samtidig somhovedledningen forbi blir utbedret eller lagt om. Også ellers kan <strong>kommune</strong>n kreve omleggingeller utbedring av stikkledning, når særlige grunner tilsier det. Kommunen kan <strong>og</strong>så kreve atslamavskiller utkoples dersom sanitært avløps<strong>vann</strong> blir ledet gjennom slamavskilleren tilrenseanlegg.3.2.4. Forurensningsmyndighet for mindre avløpsanlegg med egne utslippKommunen er forurensningsmyndighet for mindre avløpsanlegg, både private <strong>og</strong> kommunale.Dette betyr at <strong>kommune</strong>n gir utslippstillatelser på feltet, <strong>og</strong> har ansvaret for å påse at disseoverholdes. Kommunens myndighetsområde er utslipp fra tettbebyggelse med samlet utslippmindre enn 2.000 pe til fersk<strong>vann</strong>sforekomst. Forurensningsforskriften regulerer <strong>kommune</strong>nsmyndighet på dette feltet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 15
Eksisterende utslippstillatelser gitt av fylkesmannen for anlegg som er mindre enn 2.000 pegjelder til de eventuelt blir endret av <strong>kommune</strong>n.Det er seks kommunale avløpsanlegg der <strong>kommune</strong>n selv er myndighet. Disse er Tre<strong>vann</strong>,Odnes, Fluberg, Grimebakken, <strong>Land</strong>åsbygda <strong>og</strong> Sollia avløpsanlegg. Disse er nærmerebeskrevet i kap. 6.3.2.5. Industri med påslipp til kommunalt nettNoen større industribedrifter med utslipp som kan være potensielt skadelige for<strong>vann</strong>forekomster, har utslippstillatelse fra KLIF. Industribedrifter med potensielt mindreskadelige utslipp kan ha utslippstillatelse enten fra Fylkesmannen eller <strong>kommune</strong>n selv. I<strong>kommune</strong>n er det ingen bedrifter som har utslippstillatelse fra KLIF <strong>og</strong> bare Berthas Bakeriersom har utslippstillatelse fra fylkesmannen.Kommunen er forurensningsmyndighet for utslipp av oljeholdig avløps<strong>vann</strong> frabensinstasjoner, vaskehaller for kjøretøy, motorverksteder <strong>og</strong> lignende virksomheter. Dettebetyr blant annet at den skal gi utslippstillatelser <strong>og</strong> føre tilsyn med virksomhetene.Kommunen kan stille krav til industripåslipp til det kommunale avløpsnettet.3.2.6. <strong>Land</strong>brukKommunen har en viktig rolle når det gjelder utslipp fra landbruksvirksomhet. Den harkonsesjonsmyndighet for punktutslipp. Arealavrenning fra ordinær landbruksdrift er iutgangspunktet lovlig. <strong>Land</strong>bruks- <strong>og</strong> miljøvernmyndighetene prøver å redusere dennegjennom tilskuddsordninger <strong>og</strong> andre frivillige tiltak.I Søndre <strong>Land</strong> er det mest kornproduksjon, men <strong>og</strong>så noe kjøttproduksjon. Tilførslene tilvassdrag fra arealavrenning fra jordbruket er vesentlige. For å oppnå målsettinger om<strong>vann</strong>kvalitetsforbedringer i vassdragene er det viktig at <strong>kommune</strong>n i samarbeid medfylkesmannen <strong>og</strong> landbrukets organisasjoner prøver å påvirke bøndene til utslippsreduksjoner.De største miljøtilskuddene i landbruket fordeles av fylkesmannen (RMP-midler), men<strong>kommune</strong>n fordeler <strong>og</strong>så tilskuddsmidler til miljøtiltak i landbruket (SMIL-midler).3.2.7. Akutt forurensningDet er en interkommunal beredskapsplan mot akutt forurensning i Oppland, som ble vedtatt i<strong>kommune</strong>styret 13.12.1993. Denne har ansvar for å treffe tiltak ved større tilfeller av akuttforurensning. Lillehammer er verts<strong>kommune</strong>, <strong>og</strong> det er et lokalt beredskapslager på Gjøvik.Kommunen skal iflg. forurensningsloven §43 sørge for nødvendig beredskap mot mindretilfeller av akutt forurensning som kan inntreffe eller medføre skadevirkninger innen<strong>kommune</strong>n, <strong>og</strong> som ikke dekkes av privat beredskap. I Søndre <strong>Land</strong> er det brannvesenet somhar hovedansvaret her. Ved kommunale aksjoner kan <strong>kommune</strong>n pålegge private som harberedskapsplikt å stille utstyr <strong>og</strong> personell til rådighet.3.2.8. Nedgravde oljetankerKommunen har et ansvar når det gjelder nedgravde oljetanker. Dette ansvaret er beskrevet iforurensningsforskriftens kapittel 1. Ansvaret er begrenset til tanker med kapasitet til åoppbevare mer enn 3.200 liter olje, dersom ikke <strong>kommune</strong>n vedtar noe annet. KommunenSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 16
skal fastsette forskriftens ge<strong>og</strong>rafiske virkeområde. Hovedregelen er at forskriften skal gjeldefor verdifulle natur-, kultur-, frilufts- <strong>og</strong> landbruksområder <strong>og</strong> i tettbygd strøk, samt i områderhvor lekkasje vil kunne føre til forurensningsmessige konsekvenser for grunn<strong>vann</strong>, vassdrag<strong>og</strong> sjø. Videre skal <strong>kommune</strong>n føre tilsyn med at bestemmelsene i forskriften overholdes.Kommunen er <strong>og</strong>så ansvarlig for å etablere <strong>og</strong> ajourføre et register med nødvendigeopplysninger om nedgravde oljetanker innen <strong>kommune</strong>n, <strong>og</strong> å stille kvalifikasjonskrav til densom skal foreta kontroll av tanker.Søndre <strong>Land</strong> har ikke gjort vedtak om nedgravde oljetanker.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 17
4. VANN OG VASSDRAG.4.1. Innledning.I dette kapitlet omtales innsjøer, elver <strong>og</strong> bekker i <strong>kommune</strong>n. Brukerinteressene til disseomtales. Tilstanden beskrives i den grad vi har kjennskap til den.Vi har inndelt <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag slik:- Fallselva / Trevatna med tilløpsbekker- Minnelva/Lauselva med tilløpsbekker- <strong>Land</strong>åselva / <strong>Land</strong>åsvatnet med tilløpsbekker- Lomsdalsvassdraget- Nordråkselva med tilløpsbekker- Mindre tilløpselver <strong>og</strong> -bekker til Randsfjorden- Randsfjorden med Dokka/Etna.4.2. System for klassifisering av <strong>vann</strong>kvalitet.For beskrivelse av tilstand <strong>og</strong> egnethet har en fram til nå benyttet Klima- <strong>og</strong>forurensningsdirektoratets (KLIF, tidligere SFT) system for klassifisering av miljøkvalitet i<strong>vann</strong>forekomster. Det er ett system for fersk<strong>vann</strong> <strong>og</strong> ett for fjorder <strong>og</strong> kystfar<strong>vann</strong>. SFTveiledningen97:04, "Klassifisering av miljøkvalitet i fersk<strong>vann</strong>" beskriver oppbyggingen avsystemet for fersk<strong>vann</strong>.EUs <strong>vann</strong>direktiv, som nå implementeres i norsk <strong>vann</strong>forvaltning, forskyver fokus iklassifiseringen over mot økol<strong>og</strong>iske forhold <strong>og</strong> fokuserer på levende organismer. KLIFutarbeider nå et nytt system for klassifisering, basert på disse fem biol<strong>og</strong>iskekvalitetselementene:- Planteplankton- Begroingsalger- Vannplanter- Bunndyr- FiskDet nye klassifiseringssystemet er basert på fem økol<strong>og</strong>iske tilstandsklasser etter følgendesystem:- Klasse 1, høy miljøstatus: Naturtilstand- Klasse 2, god miljøstatus: Små avvik fra naturtilstand- Klasse 3, moderat miljøstatus: Moderate avvik fra naturtilstand- Klasse 4, dårlig miljøstatus: Store avvik fra naturtilstand- Klasse 5, svært dårlig miljøstatus: Alvorlige avvik fra miljøtilstandGrensa mellom god <strong>og</strong> moderat er av særlig forvaltningsmessig relevans, fordi det blir grensafor når Vannrammedirektivet krever at tiltak må settes inn.I klassifiseringen av <strong>vann</strong>forekomstene i Søndre <strong>Land</strong> er det nye systemet benyttet i den gradvi har hatt tilstrekkelige data til dette. Den økol<strong>og</strong>iske tilstanden er vurdert dels ut frabiol<strong>og</strong>iske feltdata på begroingsalger <strong>og</strong> bunndyr, dels ut fra <strong>vann</strong>kjemiske data.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 18
4.3. BrukerinteresserI dette punktet beskrives de brukerinteressene som er knyttet til <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong> <strong>og</strong>vassdrag. De viktigste brukerinteressene er rå<strong>vann</strong> for <strong>vann</strong>forsyning, kraftforsyning, bading<strong>og</strong> rekreasjon, jordbruks<strong>vann</strong>ing <strong>og</strong> fritidsfiske.Rå<strong>vann</strong> for <strong>vann</strong>forsyningRandsfjorden benyttes som drikke<strong>vann</strong>skilde for Hov <strong>vann</strong>verk. Rå<strong>vann</strong>skvaliteten tilgrunn<strong>vann</strong>sanlegget Ånes <strong>vann</strong>verk er påvirket av <strong>vann</strong>kvaliteten i Randsfjorden <strong>og</strong><strong>Land</strong>åselva.KraftforsyningTrevatna/Fallselva <strong>og</strong> Randsfjorden er regulert for kraftforsyning. Trevatna er regulert 3,0m<strong>og</strong> Randsfjorden 3,2m.Bading <strong>og</strong> rekreasjonFriluftsbad foregår først <strong>og</strong> fremst i Trevatna <strong>og</strong> Randsfjorden. Her er det mange tilrettelagtebadeplasser. Alle <strong>kommune</strong>ns <strong>vann</strong>forekomster benyttes til rekreasjon.Jordbruks<strong>vann</strong>ingRandsfjorden benyttes i en viss grad til <strong>vann</strong>ing av jordbruksareal. De øvrige <strong>vann</strong> <strong>og</strong>vassdrag i <strong>kommune</strong>n benyttes i liten grad til dette.FritidsfiskeI Randsfjorden foregår det mye fritidsfiske. Her er det bestander av ørret, sik, abbor, gjedde,ørekyte, tre- <strong>og</strong> nipigget stingsild, niøye, krøkle <strong>og</strong> røye. Det er blant annet enstorørretbestand her. Også i andre <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag i <strong>kommune</strong>n fiskes det mye. Det er totilrettelagte fiskeplasser ved Trevatna, én ved Fallselva <strong>og</strong> én ved Lomsjøen.4.4. Bidragsytere til forurensning.4.4.1. Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag, 1997.Vann <strong>og</strong> vassdrag tilføres flere typer forurensninger, <strong>og</strong> disse kommer fra flere kilder. Blantannet tilføres det næringssalter fra boligkloakk <strong>og</strong> landbruk, organisk stoff <strong>og</strong> tarmbakterierfra boligkloakk, partikler fra landbruk, veger <strong>og</strong> plasser <strong>og</strong> miljøgifter fra industriutslipp,avfallsdeponier <strong>og</strong> som atmosfærisk nedfall.I forbindelse med "Hovedplan avløp 1999-2002" ble det beregnet et forurensningsregnskapfor fosfortilførsler til vassdrag i <strong>kommune</strong>n. Dette er gjengitt i tabell 1.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 19
Tabell 1. Fosfortilførsler til vassdrag i Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>, 1997 (kg fosfor/år)Randsfjorden Øvrige vassdrag Totalt pr. sektorKommunalt avløp 165 0 165Spredt bebyggelse 717 6 723Jordbruk, areal 2.375 32 2.407Jordbruk, punktutslipp 222 5 227Sk<strong>og</strong> <strong>og</strong> utmark 1.477 212 1.689Uspesifiserte arealer 393 27 420Atmosfærisk tilførsel 611 29 640Totale tilførsler 5.960 311 6.2714.4.2. Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag, 2007-08Vi har gjort en ny beregning av tilførslene av fosfor til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag fra avløpsanlegg,basert på situasjonen i 2007-08.Tilførsler fra kommunale avløpsanlegg.Forutsetninger:- Benytter "Årsrapport avløpsanlegg 2007 <strong>og</strong> 2008 som grunnlag. Benyttergjennomsnittstall for 2007 <strong>og</strong> 2008 bortsett fra for Hov renseanlegg, som var delvis uteav drift i 2007 på grunn av totalrenovering.- Tilførsler fra utlekking / overløp: 5% av tilført mengde til renseanlegg.Tabell 2: Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag i S. <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong> fra kommunale avløpsanlegg.RensedistriktTilførsler fra renseanlegg(kg tot-P/år)Hov 53,9 75Trevatn 9,4 15Odnes 8,4 19Fluberg 1,9 5Grimebakken 3,0 2<strong>Land</strong>åsbygda 6,4 10Sollia 0,7 1Sum 83,7 127Tilførsler fraledningsanlegg / overløp(kg tot-P/år)Totale tilførsler fra kommunale avløpsanlegg til Randsfjordens nedbørfelt: 211 kg tot-P/år.Tilførsler fra private avløpsanleggI "Kommunal <strong>hovedplan</strong> avløp 1999-2002" ble det gjort en beregning av utslippene fra spredtbebyggelse, basert på en undersøkelse av 199 anlegg i <strong>kommune</strong>n. Det har skjedd lite meddisse anleggene etter den tid, bortsett fra at antall anlegg er noe redusert. Vi benytter derfortallene fra <strong>hovedplan</strong>en, redusert med 10%: Dette gir følgende tilførsler fra privateavløpsanlegg:Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 20
Tabell 3: Tilførsler til <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag i S. <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong> fra private avløpsanlegg.OmrådeAntallanleggTilførsel pr. anlegg(kg tot-P/år)Tilførsel pr. område(kg tot-P/år)Vestsida eks. Ringelia skole 338 0,51 172Bebyggelse ved Ringelia skole 24 0,43 10Østsida, langs Randsfjorden 907 0,4 363<strong>Land</strong>åsbygda 135 0,36 49Østbygda/Trevatn 90 0,29 26Fritidsbboliger/sk<strong>og</strong>shusvær 24Sum: 644Totale tilførsler fra kommunale <strong>og</strong> private avløpsanlegg blir etter dette 211 kg + 644 kg = 855kg fosfor. Av dette går hele 849 kg til Randsfjordens nedbørfelt, mens de resterende 6 kg gårtil Hunnselva / Mjøsas nedbørfelt.4.5. Fallselva / Trevatna med tilløpsbekker.Trevatna / Fallselva med tilløpsbekkerTrevatna er en innsjø med areal på 4,8 km 2 . Nedbørfeltet er på 109 km 2 . Trevatna er iforbindelse med grovkarakteriseringen i forbindelse med EUs <strong>vann</strong>direktiv typifisert som"små-middels, kalkfattig, humøse". Vannet er regulert 3m i forbindelse med kraftutbygging.Vi har ikke greid å finne undersøkelser av <strong>vann</strong>kvaliteten i Trevatna. Fallselva, som renner utfra Trevatna, er undersøkt av NIVA i 1998, 2001 <strong>og</strong> 2005. Vannkvaliteten her kan gi en vissindikasjon på forholdene i innsjøen. Det er likevel et klart behov for å undersøke<strong>vann</strong>kvaliteten i Trevatna nærmere.Reguleringen av Trevatna påvirker Fallselva i hele sin lengde. Elva er derfor å betrakte som"sterkt modifisert" i forhold til <strong>vann</strong>rammedirektivet. Konsesjonen setter følgende krav tilminste<strong>vann</strong>føring fra Trevatna:21.10 – 15.04: 130 l/s16.04 – 24.09: 200 l/s25.09 – 10.10 300 l/s11.10 – 20.10: 200 l/sSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 21
Vannstanden i Trevatna skal holdes mellom HRV <strong>og</strong> HRV-0,5m i perioden fra 15.05 til01.10. Når <strong>vann</strong>standen i Trevatna er 0,5m under HRV i perioden 15.05 – 01.10 slippestilsiget.Dette betyr at <strong>vann</strong>føringen i tørre somre kan komme godt under den fastsatteminste<strong>vann</strong>føringen på 200 l/s. Men en vil uansett ha minst den samme <strong>vann</strong>føringen som enville hatt dersom Trevatna ikke hadde vært regulert.Det ble utført biol<strong>og</strong>iske feltundersøkelser i Fallselva i 2005. Hovedvassdraget, det vil siFallselva-Skjerra, unntatt den nederste delen av Fallselva gjennom Fall tettsted, hadderent<strong>vann</strong>skarakter med flora <strong>og</strong> fauna i samsvar med forventet naturtilstand (tilstandsklasse I).Det samme var situasjonen i alle bekkene som drenerer sk<strong>og</strong>sområder. I disse bekkene er detheller ikke observert strekninger eller lokaliteter med unormalt stor forekomst av påvekstalger(grønske).Den regulerte delen av Fallselva hadde en bunndyrforekomst som klart avvek fra forventetnaturtilstand. Stor variasjon i <strong>vann</strong>føringen er årsaken til disse skadene. I forbindelse med enundersøkelse i 2002 ble det likevel dokumentert at elvemusling fortsatt fantes på den regulerteelvestrekningen.Den nederste delen av Fallselva var noe overgjødslet (tilstandsklasse I-II). Det har ført til øktforekomst av blant annet den trådformede grønnalgen Ulothrix zonata. I perioder med stabillav <strong>vann</strong>føring om sommeren har det som regel blitt masseforekomst av påvekstalger i dennedelen av elva.Alle de undersøkte elve- <strong>og</strong> bekkestrekningene hadde levedyktige bestander avforurensningsfølsomme organismer. Dette viser at Fallselva i liten grad er påvirket av tilførselav surt <strong>vann</strong>. Svartbekken <strong>og</strong> øvre del av Sandbekken i nedbørfeltets søndre del kan muligenstil tider være noe påvirket av forsuring.De bekkene som til dels renner gjennom jordbruksområder, var lite påvirket av forurensninger(tilstandsklasse I). Enkelte bekkestrekninger var likevel markert påvirket av jordpartikler somdekket bunnen i kulper <strong>og</strong> mer stilleflytende partier.Fallselva har tilførsler fra avløp i spredt bebyggelse i øvre del av Fall, på sørsida av elva.Fallselvavassdraget var litt mindre forurenset i 2005 enn i 2001. En forutsetning for atFallselva skal kunne opprettholde akseptabel <strong>vann</strong>kvalitet er at forurensningstilførslene ikkeøker. Det er <strong>og</strong>så viktig at en bevarer kantvegetasjonen langs vassdraget blant annet avhensyn til fiskeforholdene <strong>og</strong> for å hindre erosjon.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 22
Fra Trevatna.4.6. Minnelva/LauselvaMinnelva/LauselvaMinnelva/Lauselva kommer fra Gåstjern på Vardalsåsen <strong>og</strong> renner ut i Randsfjorden rett nordfor Hov sentrum. Nedbørfeltet er på 60 km 2 .Det har vært lite undersøkelser av Minnelva/Lauselva. Det ble tatt 2-3 prøveserier på 4 stederi elva i 1997-98, medtatt i "Hovedplan avløp 1999-2002". Innholdet av fosfor, nitr<strong>og</strong>en,organisk stoff <strong>og</strong> tarmbakterier ble undersøkt, med følgende resultater:- Fosfor (tot-P): Klasse I (meget god) – II (god)- Nitr<strong>og</strong>en (tot-N): Klasse II (god) – V (meget dårlig)- Organisk stoff (TOC): Klasse III (mindre god) – IV (dårlig)- Tarmbakterier (TKB): Klasse I (meget god) – III (mindre god)Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 23
Det understrekes at denne undersøkelsen er altfor liten til å kunne gi noe pålitelig bilde avtilstanden i vassdraget.4.7. <strong>Land</strong>åselva / <strong>Land</strong>åsvatnet med tilløpsbekker<strong>Land</strong>åselva/<strong>Land</strong>åsvatnet med tilløpsbekker<strong>Land</strong>åsvatnet er en innsjø med areal på 1,4 km 2 . Nedbørfeltet til selve <strong>Land</strong>åsvatnet er på 13,3km 2 . Største dybde er ca. 30 meter. Innsjøen er i NIVA-rapport 5170-2006 typifisert som"kalkrik – klar". På grunn av høyt fargetall ligger den nær grensen mot "kalkrik – humøs".Vannkvaliteten er undersøkt i 1998, 2001 <strong>og</strong> 2005. Innsjøen hadde i 2005 tilstandsklasse 1(høy miljøstatus) for næringssalter <strong>og</strong> siktedyp, <strong>og</strong> tilstandsklasse 2 (god miljøstatus) forklorofyll-a, etter nytt klassifiseringssystem. Etter gammelt system hadde den tilstandsklasseIII (mindre god) både for partikler <strong>og</strong> organiske stoffer. Analysene av tarmbakterier viste athygienisk <strong>vann</strong>kvalitet var god. Vannkvaliteten hadde ikke endret seg vesentlig siden denforrige undersøkelsen i 2001.<strong>Land</strong>åsvatnet hadde i 2005 relativt lavt siktedyp <strong>og</strong> noe grumsete <strong>vann</strong> på grunn avforholdsvis høyt innhold av partikler <strong>og</strong> humusforbindelser. Det antas at humuspåvirkningen ihovedsak er naturlig betinget <strong>og</strong> skyldes tilførsler av humusrikt <strong>vann</strong> fra sk<strong>og</strong>- <strong>og</strong>myrområdene i nedbørfeltet.Konsentrasjonen av fosfor <strong>og</strong> nitr<strong>og</strong>en tilsier at <strong>Land</strong>åsvatnet ligger i grenseområdet mellomnæringsfattige <strong>og</strong> middels næringsrike innsjøer. Algemengden målt som klorofyll-a gjørlikevel at innsjøen kan karakteriseres som middels næringsrik.Plante- <strong>og</strong> dyreplankton i <strong>Land</strong>åsvatnet ble <strong>og</strong>så undersøkt i 2005. Mengden planteplanktonvar relativt høyt i 2005, med middelverdi på 880 mm 3 /m 3 <strong>og</strong> maksverdi på 1.230 mm 3 /m 3 ,som tilsvarer middels næringsrikt <strong>vann</strong>. Så vel mengden som artssammensetningen av algervar karakteristisk for middels næringsrike (mesotrofe) innsjøer. Det vil si at en liten økning itilførselen av næringssalter i kombinasjon med varmt vær lett kan føre til algeoppblomstringer<strong>og</strong> dermed bruksmessige problemer.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 24
Dyreplanktonet i <strong>Land</strong>åsvatnet var i 2005 dominert av arter som er vanlige i så velnæringsfattige som noe mer næringsrike innsjøer. Det ble ikke registrert vesentlige endringersiden undersøkelsen i 2001. Sammensetningen var lite gunstig med tanke på innsjøensselvrensingsevne.Det ble utført biol<strong>og</strong>iske feltundersøkelser i <strong>Land</strong>åselva i 2005. Ut fra disse virker det som om<strong>Land</strong>åselva med sidebekker i hovedsak er lite påvirket av forurensninger. Hovedvassdragethadde rent<strong>vann</strong>skarakter med flora <strong>og</strong> fauna i samsvar med forventet naturtilstand(tilstandsklasse I)). Det samme var situasjonen i alle bekkene <strong>og</strong> elvene som drenerersk<strong>og</strong>sområder.Noen av bekkene som renner gjennom jordbruksområder med spredt bebyggelse var lokaltnoe påvirket av næringssalttilførsler med markert forekomst av "grønske" (tilstandsklasse I-II).<strong>Land</strong>åselva med sidebekker var litt mindre forurenset i 2005 enn i 2001. En forutsetning for at<strong>Land</strong>åselva skal kunne opprettholde akseptabel <strong>vann</strong>kvalitet er at forurensningstilførsleneikke øker. Det er <strong>og</strong>så viktig at de delene av vassdraget som benyttes til jord<strong>vann</strong>ing sikresnødvendig minste<strong>vann</strong>føring.4.8. LomsdalsvassdragetLomsdalsvassdragetLomsdalselva drenerer sammen med Tørrsjøelva <strong>og</strong> Buvasselva høydedraget mellomRandsfjorden <strong>og</strong> Begna/Sperillen. Lomsdalselva, som er den største <strong>og</strong> østligste av disse,kommer fra Øyvatn i nord. Elva kalles først Øyvasselva, deretter Grevsjøelva, deretter Lygna<strong>og</strong> til slutt Lomsdalselva til utløp i Randsfjorden, 9 km nord for Bjoneroa. Lomsdalselvasnedbørfelt er på 184 km 2 . Av sideelvene til Randsfjorden er det bare Dokka <strong>og</strong> Etna som harstørre nedbørfelt.Vassdraget har mange små <strong>og</strong> mellomstore <strong>vann</strong>, <strong>og</strong> myrinnslaget er relativt stort. Grevsjøen inord ligger 551 moh., Selsjøen i vest 616 moh. <strong>og</strong> Lomsjøen 6 km før utløpet i Randsfjorden,ligger 250 moh. Øktmyrene naturreservat ligger nord i nedbørfeltet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 25
Lomsdalselva er vernet mot kraftutbygging i verneplan I (1973).Lomsdalselva er gyteelv for storørret. Den har <strong>og</strong>så en bestand av elvemusling.Vi har ikke greid å finne undersøkelser av <strong>vann</strong>kvaliteten i Lomsdalselva. På grunn av at deter lite dyrket mark <strong>og</strong> bebyggelse i nedbørfeltet, er det sannsynlig at <strong>vann</strong>kvaliteten er bra.Det er usikkert om vassdraget har forsuringsproblemer.Lomsdalsvassdraget er i forbindelse med grovkarakteriseringen i forbindelse med EUs<strong>vann</strong>direktiv typifisert som "små-middels, kalkfattig, humøse".4.9. NordråkselvaNordråkselva kommer fra Vesle Kaldingen på vestsiden av Randsfjorden <strong>og</strong> renner ut iRandsfjorden i Settonsvika.Vi har ikke greid å finne undersøkelser av <strong>vann</strong>kvaliteten i Nordråkselva. På grunn av at deter lite dyrket mark <strong>og</strong> bebyggelse i nedbørfeltet, er det sannsynlig at <strong>vann</strong>kvaliteten er bra.Det er usikkert om vassdraget har forsuringsproblemer.Nordråkselva er i forbindelse med grovkarakteriseringen i forbindelse med EUs <strong>vann</strong>direktivtypifisert som "små-middels, kalkfattig, humøse".4.10. Mindre tilløpselver <strong>og</strong> -bekker til RandsfjordenAv de mindre tilløpselvene <strong>og</strong> -bekkene, er det Steinsrudelva som er den største.Mindre tilløpselver <strong>og</strong> -bekker til Randsfjorden er i forbindelse med grovkarakteriseringen iforbindelse med EUs <strong>vann</strong>direktiv typifisert som "små-middels, kalkfattig, humøse".Det har vært svært få undersøkelser av disse vassdragene. Det eneste er en undersøkelse iperioden 1997-98, medtatt i "Hovedplan avløp 1999-2002". Det ble tatt bakterieprøver 8steder i tillegg til i Fallselva, Skjerra, Minnelva/Lauselva <strong>og</strong> <strong>Land</strong>åselva. I Steinsrudelva bledet <strong>og</strong>så tatt prøver av fosfor, nitr<strong>og</strong>en <strong>og</strong> organisk stoff. Prøvestedene var:- Oddelva, ved FV245- Bekk nord for butikken ved Ligarda, ved FV245.- Steinsrudelva ved Randsfjorden <strong>og</strong> ovenfor FV35- Liten bekk som mottar renset avløps<strong>vann</strong> fra Sollia renseanlegg- Liten bekk ved Halmrast, nedenfor FV35- Liten bekk ved Grimebakken, ved RandsfjordenInnholdet av tarmbakterier var for det meste lavt. Det var bare den lille bekken ved Halmrastsom hadde betenkelig høyt nivå, klasse V (meget dårlig). Steinsrudelva hadde klasse I (megetgod) for fosfor, klasse III (mindre god) – V (meget dårlig) for nitr<strong>og</strong>en <strong>og</strong> klasse II (god) – IV(dårlig) for organisk stoff.Det understrekes at denne undersøkelsen er altfor liten til å kunne gi noe pålitelig bilde avtilstanden i vassdragene.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 26
4.11. Randsfjorden med Dokka/EtnaRandsfjorden er med sitt areal på 136 km 2 den fjerde største innsjøen i Norge. Lengden er 77km <strong>og</strong> største bredde 4,5 km. Største dybde er 121 m. Nedbørfeltet er på 3.665 km 2 <strong>og</strong>strekker seg fra uberørte fjellvidder i Valdres til intensive jordbruksområder på Hadeland.Randsfjorden er i forbindelse med grovkarakteriseringen i forbindelse med EUs <strong>vann</strong>direktivtypifisert som "kalkrik, klar".Utløpet av Dokka/Etna i Randsfjorden (Dokkadeltaet) ligger dels i Søndre, dels i Nordre <strong>Land</strong><strong>kommune</strong>. Deltaet er lite berørt av inngrep <strong>og</strong> er et av de store innlandsdeltaene på østlandetmed sine 5.111 dekar. De viktigste delene av deltaet er vernet gjennom Dokkadeltaetnaturreservat. Det er <strong>og</strong>så utpekt som et internasjonalt viktig våtmarksområde (Ramsarområde).Vannkvaliteten i Randsfjorden har vært overvåket årlig i perioden 1988-2005. NIVA har ståttfor overvåkingen. Siste rapport er årsrapport for 2005, lnr. 5170-2006. En har mest data forfysisk/kjemiske parametre, <strong>og</strong> klassifiseringen nedenfor er basert på disse.Vannkvaliteten var meget god både i Flubergfjorden <strong>og</strong> utenfor Grymyr i 2005. Den nyeklassifiseringsveilederen har satt opp krav til blant annet total fosfor, total nitr<strong>og</strong>en, klorofylla(som er et mål på algemengde) <strong>og</strong> siktedyp. Randsfjorden (Flubergfjorden) hartilstandsklasse I (meget god) for alle disse parametrene. Verdiene ligger stort sett på det somer angitt som referansenivå (naturtilstand). Algesamfunnet var dominert av grupper <strong>og</strong> artersom er karakteristiske for næringsfattige innsjøer. Konsentrasjonene av tarmbakterier tilsvarertilstandsklasse I (meget god) i henhold til KLIFs gamle system. Konsentrasjonen av partiklertilsvarer tilstandsklasse I (meget god) utenfor Grymyr <strong>og</strong> klasse II (god) i Flubergfjorden,etter gammelt system.I Flubergfjorden har det skjedd en bedring i <strong>vann</strong>kvaliteten sammenlignet med på 1990-tallet.Både pH <strong>og</strong> alkalitet har økt. Partikkelmengden har gått noe ned. Enkelte år på 1990-tallet bledet observert økte algemengder <strong>og</strong> oppblomstringer spesielt av gullalgen Ur<strong>og</strong>lenaamericana, samt til tider høye konsentrasjoner av tarmbakterier. Fram mot år 2005 har detvært lavere konsentrasjoner av fosfor, lavere algemengder <strong>og</strong> mindre tarmbakterier samtstørre siktedyp. Situasjonen på 1990-tallet med økende algemengder viser at denne delen avRandsfjorden kan være sårbar for økte tilførsler av næringssalter <strong>og</strong> spill<strong>vann</strong>.Diagram 1 viser utviklingen over tid for fosforkonsentrasjon i Flubergfjorden.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 27
Fosforinnhold (ug/l)Diagram 1. Vannkvalitetsutvikling fosfor, Flubergfjorden9,08,07,06,05,04,03,02,01,00,01991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 28
5. BESKRIVELSE AV VANNFORSYNINGSANLEGGENE5.1. VannforsyningsområderDet viktigste grunnlagsmaterialet for beskrivelse av <strong>vann</strong>forsyningssystemet <strong>og</strong> vurdering avtilstand har vært samtaler med personer med god kjennskap til <strong>vann</strong>forsyningsnettet.I alt er ca. 3.040 av <strong>kommune</strong>ns ca. 5.790 innbyggere tilknyttet kommunal <strong>vann</strong>forsyning. I2009 var det i alt ca. 1.050 boligabonnenter <strong>og</strong> ca. 100 næringsabonnenter. Disse betaler i alt1.365 abonnementsgebyrer. Det betyr at ca. 200 abonnenter betaler abonnementsgebyr forflere bygninger.Det er bare offentlige institusjoner <strong>og</strong> annen offentlig virksomhet som er store<strong>vann</strong>abonnenter i <strong>kommune</strong>n.Kommunen har 7 kommunale <strong>vann</strong>verk. Disse er nærmere beskrevet nedenfor.Ingen av de kommunale <strong>vann</strong>verkene er godkjente.5.2. Beskrivelse av det enkelte <strong>vann</strong>verk5.2.1. Hov <strong>vann</strong>verkHistorikkEtablert midt på 50-tallet som et privat andelslag. Overtatt av<strong>kommune</strong>n på slutten av syttitallet. Rehabilitert midt på åttitallet.Membranfilter ble installert i år 2000.KildeRandsfjorden. Inntaket ligger på 27m dyp, ca. 170m fra land.Vannbehandling Klorering. Membranfilter. UV-anlegg vedtatt, vil erstatte klorering.Kapasitet87 m3/time, 1.700 m 3 /døgnNormalforbruk 1.100 m 3 /døgnTilknytning Personer: 1.995, annet 1.545 pe (809 abonnenter)Trykksoner 6. (Nordberg, Hov sentrum, Hov sør, Breskebakke/Fjordvegen,Klinkenberg <strong>og</strong> Øvre Fall)Høydebasseng Øvre Fall: 300 m 3 , Klinkenberg: 300 m 3 , Nordberg: 80 m 3 . Ca. 15timers bassengkapasitet.Reserve<strong>vann</strong>kildeProblemerIngenKapasitetsproblemer i forbindelse med hage<strong>vann</strong>ing. Lav Ca <strong>og</strong>alkalitet, tidvis litt høy turbiditet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 29
5.2.2. Trevatn <strong>vann</strong>verkHistorikkEtablert som et samarbeidsprosjekt mellom Søndre <strong>Land</strong> <strong>og</strong> VestreToten <strong>kommune</strong>r i 1982/83. Filter for fjerning av jern <strong>og</strong> manganinstallert i 2007.KildeGrunn<strong>vann</strong> / infiltrasjon fra Trevatna. Tre fjellbrønner <strong>og</strong> enløsmassebrønn.Vannbehandling Lufting <strong>og</strong> sandfilter for fjerning av jern <strong>og</strong> mangan. Klorering somreserve. Nødstrømsaggregat.Kapasitet300 m 3 /døgnNormalforbruk 100 m 3 /døgn (herav 40 m 3 /døgn til V. Toten)Tilknytning Personer: 355 (herav 120 i V. Toten) (79 abonnenter i S.<strong>Land</strong>)Trykksoner 2Høydebasseng Ingen. Rent<strong>vann</strong>sbasseng 300 m 3 .Reserve<strong>vann</strong>kildeProblemerIngenIkke kapasitet til hage<strong>vann</strong>ing. Kapasitetsproblemer på lavtrykksidenav trykkøkningsstasjon, Volla. Bare én hygienisk barriere. Lav pH,Litt lav Ca <strong>og</strong> alkalitet.5.2.3. Grimebakken <strong>vann</strong>verkHistorikkEtablert som privat <strong>vann</strong>verk. Overtatt av <strong>kommune</strong>n i 1991. Kopletsammen med Grime <strong>vann</strong>verk i 1994. Rehabilitert i 1996.Grunn<strong>vann</strong>sforsyning etablert i 1996.KildeGrunn<strong>vann</strong>. 2 fjellbrønner.Vannbehandling Ingen. Klorering i reserve. Dosering <strong>vann</strong>glass i reserve.Kapasitet150 m 3 /døgnNormalforbruk 45 m 3 /døgnTilknytning Boliger <strong>og</strong> et asylmottak (64 abonnenter)Trykksoner 2Høydebasseng Grimebakken 300 m 3 Ca. 7 døgns bassengkapasitet.Reserve<strong>vann</strong>kildeProblemerRandsfjordenLavt trykk i øvre trykksone ved strømbrudd. Bare én hygieniskbarriere. Noe høyt fluorinnhold.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 30
5.2.4. Ånes <strong>vann</strong>verkHistorikkEtablert som kommunalt <strong>vann</strong>verk i 1987. Erstattet da tidligere Odnes<strong>vann</strong>verk. I 1994 ble <strong>og</strong>så Fluberg <strong>vann</strong>verk tilknyttet anlegget. UVanleggble installert i 2008.Kilde Grunn<strong>vann</strong>. To løsmassebrønner, etablert i 1988 <strong>og</strong> 1994.Grunn<strong>vann</strong>smagasinet tilføres <strong>vann</strong> fra Flubergfjorden <strong>og</strong> <strong>Land</strong>åselva.Vannbehandling UV-anlegg. Lufting <strong>og</strong> klorering.Kapasitet400 m 3 /døgnNormalforbrukTilknytningTrykksonerHøydebassengReserve<strong>vann</strong>kildeProblemer180 m 3 /døgnPersoner: 305, annet: 170 pe. (<strong>Land</strong> Sag, pensjonat, skole <strong>og</strong>barnehage) (105 abonnenter)Odnes 500 m 3 , Fluberg 100 m 3 , Engen 100 m 3 . Ca. 3,9 døgnsbassengkapasitet. Vedtatt høydebasseng <strong>Land</strong> Sag 450 m 3 .IngenBare én hygienisk barriere. Litt lav pH, Ca <strong>og</strong> alkalitet.5.2.5. <strong>Land</strong>ås skole <strong>vann</strong>verkHistorikk Etablert i 1995-96.KildeGrunn<strong>vann</strong>. En fjellbrønn.Vannbehandling Filter for avherding.Kapasitet25 l/min (pumpekapasitet)Normalforbruk 3-4 m 3 /døgnTilknytning Personer: 5, annet 40 pe (skole <strong>og</strong> barnehage)Trykksoner 1Høydebasseng 3 m 3 . Ca. 1 døgns bassengkapasitet.Reserve<strong>vann</strong>kilde IngenProblemer Bare 1 fjellbrønn5.2.6. Vestsida skole <strong>vann</strong>verkHistorikk Fjellbrønn etablert i 1999KildeGrunn<strong>vann</strong>. En fjellbrønnVannbehandling Klorering direkte på nett.Kapasitet100 m 3 /døgnNormalforbruk 10 m 3 /døgnTilknytning Personer: 15, annet 30 pe (skole <strong>og</strong> barnehage) (7 abonnenter)Trykksoner 1Høydebasseng Ingen. Rent<strong>vann</strong>sbasseng 6 m 3 .Reserve<strong>vann</strong>kilde IngenProblemer Ingen sikkerhet ved strømbrudd. Lav Ca <strong>og</strong> alkalitet, noe høyturbiditet. Bare 1 fjellbrønnSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 31
5.2.7. Lia <strong>vann</strong>verkHistorikk Vannverket ble etablert i 1963 <strong>og</strong> overtatt av <strong>kommune</strong>n i 1991.Høydebasseng <strong>og</strong> grunn<strong>vann</strong>sbrønn ble rehabilitert i 1992. Nyfjellbrønn ble etablert i 2002.KildeGrunn<strong>vann</strong>. En fjellbrønn.Vannbehandling KloreringKapasitet43 m 3 /døgnNormalforbruk 5 m 3 /døgnTilknytning Personer: 15Trykksoner 1Høydebasseng Lia: 80 m 3 Ca. 16 døgns bassengkapasitet.Reserve<strong>vann</strong>kilde IngenProblemer Bare 1 fjellbrønnFra Hov <strong>vann</strong>verk – membranfilteranlegg.5.3. VannforbrukI 2009 ble det produsert 550.000 m 3 <strong>vann</strong>, hvorav 11.000 m 3 til Vestre Toten. 423.000 m 3(77%) av dette var ved Hov <strong>vann</strong>verk. Kommunestyret har vedtatt at alle abonnenter skal ha<strong>vann</strong>måler, <strong>og</strong> dette er under innføring. I 2008 var det i alt 535 abonnenter som hadde<strong>vann</strong>måler.Vi har stipulert lekkasjene fra <strong>vann</strong>ledningene ut fra produsert mengde <strong>og</strong> målt <strong>og</strong> stipulertforbruk. Dette ga følgende resultat:- Produsert <strong>vann</strong>mengde eks. Vestre Toten: 539.000 m 3- Målt <strong>og</strong> stipulert forbruk: 236.000 m 3- Stipulert lekkasje <strong>og</strong> annet tap: ca 50 %Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 32
5.4. LedningsanleggeneKommunens <strong>vann</strong>ledningsnett er på ca. 54 km i dimensjoner fra 280 mm til 63 mm. 53% avledningsnettet er tilknyttet Hov <strong>vann</strong>verk. Gjenanskaffelsesverdien er på ca. 105 mill. kr,basert på en gjennomsnittlig pris på 2.000 kr/m ledning.Ledningsnettet består utelukkende av PE- <strong>og</strong> PVC-ledninger, bortsett fra ca. 5,1 km jernrørved Hov <strong>og</strong> Grimebakken <strong>vann</strong>verk. Av jernrørene er ca. 3,6 km duktile støpejernsrør, 0,7 kmgrå støpejernsrør <strong>og</strong> 0,8 km galvaniserte stålrør.Tabell 4 Fordeling av <strong>vann</strong>ledningsnettet på <strong>vann</strong>verk <strong>og</strong> ledningsmateriale (meter).LedningstypeHov Trevatn Ånes Grimebakken<strong>Land</strong>ås-bygdaVestsidaskoleLia SummaterialePVC 21.639 6.000 10.247 1.240 1.182 1.700 42.008PEL 462 1.453 900 300 4.115PE 1.000 3.700Annen 2.705 2.705plastGråjern 686 686Duktilt 2.367 1.200 3.567Galvanisert 862 862(63 mm)Sum<strong>vann</strong>verk28.721 7.000 13.947 2.440 2.635 900 2.000 53.943Kvaliteten på ledningsnettet er ikke tilfredsstillende overalt. En har for store lekkasjer. Det ergjennomsnittlig ca. 15 ledningsbrudd årlig. Alle ledningsreparasjoner <strong>og</strong> andre hendelser pånettet skal registreres i det digitale ledningsregisteret Gemini VA. Dette registeret er underinnføring.Kommunen har endel grunne <strong>vann</strong>ledninger, som er utsatt for frost.Kommunen utfører lekkasjesøking på <strong>vann</strong>ledningsnettet. I tillegg er det satt ned 5 stk.permanente <strong>vann</strong>mengdemålere <strong>og</strong> 10-15 innstikksmålere med anboringsklammer på nettet,Av de permanente målerne er 3 i Hov <strong>vann</strong>verk <strong>og</strong> 2 i Ånes <strong>vann</strong>verk. Disse overfører data tildriftssentral. Dataene kan gi varsel om ledningsbrudd <strong>og</strong> økte <strong>vann</strong>lekkasjer i et område.Noen områder har bare ensidig forsyning. Dette gjelder blant annet Fall. Dette ersikkerhetsmessig uheldig.Det er i alt 15 kommunale trykkøkningsstasjoner <strong>og</strong> 5 trykkreduksjonsventiler. Tilstanden påtrykkøkningsstasjonene er bra.Vann- <strong>og</strong> avløpsvirksomheten i <strong>kommune</strong>n er til sammen bemannet med ca. 7 årsverk.Det er etablert sentral driftsovervåking av <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanleggene. "Guard Systems"benyttes som driftskontrollanlegg, med radiooverføring av signaler. På <strong>vann</strong>siden er alle<strong>vann</strong>behandlingsanleggene, høydebassengene <strong>og</strong> alle trykkøkningsstasjonene bortsett fra to,tilknyttet anlegget. Driftssentralen ligger på Teknisk lager, <strong>og</strong> det er <strong>og</strong>så tilgang til denne fravakt-PC. Alle data registreres <strong>og</strong> lagres automatisk. Ved unormale situasjoner blir det sendtSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 33
alarm til VA-vakt. VA-vakta omfatter alle kommunale VA-anlegg. Den består av firepersoner, som har vakt ei uke hver.Ingen av <strong>vann</strong>verkene er godkjente i medhold av <strong>vann</strong>forsyningsforskriften. Mattilsynet har ibrev datert 11.11.09 pålagt <strong>kommune</strong>n å søke om godkjenning av sine <strong>vann</strong>verk, med frist01.11.10. Vannverkene Hov, Tre<strong>vann</strong> <strong>og</strong> Ånes er nevnt spesielt i den forbindelse.5.5. HøydebassengerDet er gitt en oversikt over høydebassengene i pkt. 5.2.For Hov <strong>vann</strong>verk nevnes det spesielt at Klinkenberg <strong>og</strong> Øvre Fall høydebassenger ernedslitte <strong>og</strong> det er stort behov for å oppgradere disse. Nordberg høydebasseng er rehabilitert<strong>og</strong> i god stand.Av de øvrige høydebassengene er Grimebakken, Odnes <strong>og</strong> Lia i god stand. Fluberghøydebasseng er fra 1977 <strong>og</strong> Engen høydebasseng fra 1981.Bassengkapasitetene er tilfredsstillende overalt, bortsett fra for Klinkenberg (Hov). Her erbassengkapasiteten bare ca. 10 timer på døgnbasis, <strong>og</strong> bare ca. 5 timer ved maksimalt<strong>vann</strong>forbruk.5.6. Brann<strong>vann</strong>sforsyningLedningsnettet er ikke dimensjonert for brann<strong>vann</strong>sforsyning. Beregning avslukke<strong>vann</strong>skapasitet for Hov <strong>vann</strong>verk viser at brann<strong>vann</strong>sdekningen er dårlig i nordre del avHov <strong>og</strong> i søndre del av tilknytningsområdet, det vil si fra <strong>og</strong> med Fall <strong>og</strong> sørover. Hovsentrum har stedvis bra kapasitet. I randområdene er kapasiteten dårlig primært på grunn avfor små ledninger. Generelt bør ledningsdimensjon være på 150 mm eller større for å sikretilfredsstillende slukke<strong>vann</strong>kapasitet. Det er <strong>og</strong>så beregnet lav kapasitet i enkeltehøyereliggende områder hvor årsaken er en kombinasjon av lav ledningsdimensjon samt lavtnormaltrykk. Det blir mange steder lett undertrykk på ledningsnettet ved branntapping. En måderfor basere seg på en kombinasjon av brann<strong>vann</strong> via ledningsnettet <strong>og</strong> tilkjørt <strong>vann</strong> påtankbil.Ved Ånes <strong>vann</strong>verk er det for dårlig brann<strong>vann</strong>sdekning for <strong>Land</strong> Sag <strong>og</strong> Odnes vest inkludertskolen. Det er derfor vedtatt å bygge et nytt høydebasseng <strong>og</strong> nye ledningsanlegg for åforbedre denne. Dette vil bli bygget i 2010 – 11.5.7. InternkontrollEn har et internkontrollsystem for <strong>vann</strong>forsyning som ajourføres fortløpende. Det arbeides fortida med forbedring av systemet, slik at det blir i samsvar med kravene i ”Forskrift ominternkontroll for å oppfylle næringsmiddellovgivningen” (IK-Mat). I den forbindelseutarbeides det i 2010 en beredskapsplan for <strong>vann</strong>forsyningen. Det er som en del av dennegjennomført en ROS-analyse. Der fant en uakseptabel risiko for følgende 3 uforutsettehendelser:- Utslipp over lengre tid av oljeprodukter eller kjemikalier som medfører forurensning avgrunnen i influensområdet for <strong>vann</strong>kildene Ånes, Grimebakken <strong>og</strong> Vestsida.- Innsug av forurensning på det kommunale ledningsnettet.- Tilførsel eller mistanke om tilførsel av forurenset <strong>vann</strong> til sårbare abonnenter.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 34
5.8. Reserve- / krise<strong>vann</strong>forsyning.5.8.1. Reserve<strong>vann</strong>forsyning.Det er langt mellom tettstedene i <strong>kommune</strong>n <strong>og</strong> <strong>vann</strong>verkene ligger langt fra hverandre. Deter derfor begrenset med sammenkoplingsmuligheter mellom <strong>vann</strong>verkene.Det nedlagte inntaket i Randsfjorden er reserve for grunn<strong>vann</strong>sanlegget på Grimebakken.Dette inntaket ligger på 40m dyp. Forøvrig har ikke noen av <strong>vann</strong>verkenereserve<strong>vann</strong>forsyning.5.8.2. Krise<strong>vann</strong>forsyningVed flommen i august 2007 ble det benyttet tankbiler fra brannvesenet som ble tømt ibassenger på nettet, som krise<strong>vann</strong>forsyning. Ut over dette har en ikke noen etablertkrise<strong>vann</strong>forsyning.5.9. Private stikkledninger <strong>og</strong> husinstallasjoner.Tilknytning til kommunal <strong>vann</strong>ledning er søknadspliktig til <strong>kommune</strong>n som eier. Kommunenbehandler <strong>og</strong> godkjenner søknadene, men utøver ingen kontrollvirksomhet på feltet.Tiltak som oppføring, endring eller reparasjon av <strong>vann</strong>forsyningsanlegg er <strong>og</strong>såsøknadspliktig etter plan- <strong>og</strong> bygningsloven.5.10. Privat <strong>vann</strong>forsyningCa. 2.750 personer har privat <strong>vann</strong>forsyning. Grunn<strong>vann</strong>sforsyning fra borhull i fjell ellerløsmasser er vanligvis tilfredsstillende. Mest utsatt for forurensning er de som får <strong>vann</strong> fraåpne brønner, <strong>vann</strong> eller vassdrag.Det er ca. 35 private <strong>vann</strong>forsyningsanlegg som enten forsyner minst fem husstander,institusjon eller hotell. Av disse er det tre anlegg som forsyner minst 20 husstander, <strong>og</strong> av dengrunn er godkjenningspliktige. Disse er Ødegården, Elvesvea <strong>og</strong> Tingvold <strong>vann</strong>verk.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 35
6. BESKRIVELSE AV AVLØPSANLEGGENE6.1. Rensedistrikter.Det viktigste grunnlagsmaterialet for beskrivelse av avløpssystemet <strong>og</strong> vurdering av tilstandhar vært samtaler med personer med god kjennskap til avløpsnettet.Kommunen har 7 kommunale rensedistrikter med hvert sitt renseanlegg. Disse er nærmerebeskrevet nedenfor.I alt er ca.3.300 av <strong>kommune</strong>ns ca. 5.790 innbyggere tilknyttet kommunalt avløpsanlegg. I2008 var det i alt 1.373 boligabonnenter <strong>og</strong> 93 næringsabonnenter.6.2. Beskrivelse av det enkelte rensedistrikt6.2.1. Hov rensedistriktHistorikkRenseanlegget ble etablert i 1976. Oppgradert i 1987. Rehabilitert i2007.UtslippsstedRandsfjordenType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 3.600 peHydraulisk belastning 2.813 peAntall pe tilknyttet 2.408Pumpestasjoner Fryal, Holmen mølle, Berthas bakeri, NymoenProblemerBehov for sanering av betongledninger <strong>og</strong> kummer.6.2.2. Trevatn rensedistriktHistorikk Renseanlegget ble etablert i 1983. Biorotor ble skiftet i 1996.UtslippsstedTrevatnetType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 500 peHydraulisk belastning 355 pe (herav 120 pe i V. Toten)Antall pe tilknyttet 240Pumpestasjoner IngenProblemerDårlig ledningsanlegg på strekningen renseanlegget-idrettsplassenSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 36
6.2.3. Odnes rensedistriktHistorikk Renseanlegget ble etablert i 1981. Rehabilitert i 2003.UtslippsstedRandsfjordenType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 650 peHydraulisk belastning 390 peAntall pe tilknyttet 417Pumpestasjoner Brua, Sagvika, Bjørnen, <strong>Land</strong> sag, Nordeng, Sagbakken, Tippen på<strong>Land</strong> sag, Odnes Mat, Kvernmoen/Sørmoen 1,Kvernmoen/Sørmoen 2,ProblemerDårlig ledningsanlegg mot renseanlegget <strong>og</strong> på Bestefarsjordet6.2.4. Fluberg rensedistriktHistorikk Renseanlegget ble etablert i 1983. Rehabilitert i 2004.UtslippsstedRandsfjordenType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 650 peHydraulisk belastning 185 peAntall pe tilknyttet 203Pumpestasjoner IngenProblemerIngen spesielle6.2.5. Grimebakken rensedistriktHistorikkRenseanlegget ble etablert i 1986. Rehabilitering vedtatt.UtslippsstedRandsfjordenType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 350 peHydraulisk belastning 160 peAntall pe tilknyttet 212Pumpestasjoner Ingen, men en ventilstasjon (Nordenga)ProblemerBehov for sanering av ledninger.6.2.6. <strong>Land</strong>åsbygda rensedistriktHistorikk Renseanlegget ble etablert i 1994. Biorotor byttet i 2008.Rehabilitering vedtatt.Utslippssted<strong>Land</strong>åsvatnetType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 400 peHydraulisk belastning 134 peAntall pe tilknyttet 147Pumpestasjoner <strong>Land</strong>åsen P1, <strong>Land</strong>åsen P2ProblemerDårlige kummerSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 37
6.2.7. Sollia rensedistriktHistorikkRenseanlegget ble etablert i 1994. Rehabilitering vedtatt, utføres i<strong>2011</strong>.UtslippsstedBekkType renseanlegg Biol<strong>og</strong>isk/kjemisk, etterfellingHydraulisk kapasitet 75 peHydraulisk belastning 45 peAntall pe tilknyttet 28Pumpestasjoner IngenProblemerIngen spesielleFra Hov avløpsrenseanlegg6.3. LedningsanleggeneKommunens avløpsledningsnett er på ca. 58 km, målt som grøftelengde. 57% av dette er iHov rensedistrikt. Gjenanskaffelsesverdien er på ca. 116 mill. kr, basert på en gjennomsnittligpris på 2.000 kr/m ledning. I tillegg kommer verdien av renseanlegg <strong>og</strong> pumpestasjoner.En del av ledningsnettet i Fall / Holmen <strong>og</strong> på Grimebakken er fellessystem, men en har ikkeoversikt over antall meter. Forøvrig er det bare separatsystem i <strong>kommune</strong>n. Fellessystembetyr at spill<strong>vann</strong> <strong>og</strong> over<strong>vann</strong> / drens<strong>vann</strong> transporteres i samme ledning. Separatsystembetyr at spill<strong>vann</strong> <strong>og</strong> over<strong>vann</strong>/drens<strong>vann</strong> transporteres i forskjellige ledninger. Det er deeldste delene av ledningsnettet som er fellessystem. Alle ledninger lagt etter ca. 1965 erseparatsystem.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 38
Tabell 5. Fordeling av avløpsledningsnettet på rensedistrikt <strong>og</strong> ledningsmateriale (meter).LedningstypeHov Trevatn Odnes Fluberg Grimebakken<strong>Land</strong>åsbygdaSollia SummaterialePVC 24.870 6.500 5.580 3.940 1.940 1.650 440 44.920PE (Trykkledninger)5.185 0 300 50 3.100 350 0 8.985Betong 3.300 0 0 0 1.200 0 0 4.500Sum rensedistrikt33.355 6.500 5.880 3.990 6.240 2.000 440 58.405Fram til 1972 ble det nesten bare lagt betongledninger. Etter den tid er det stort sett benyttetledninger av PVC.Det er <strong>og</strong>så lagt kommunale over<strong>vann</strong>sledninger i Hov, Fluberg <strong>og</strong> Odnes rensedistrikter. Deter lagt følgende lengder:- Hov: 15.700 m- Fluberg: 600 m- Odnes: 3.500 mTotalt: 19.800 mDet kommunale avløpsnettet er av vekslende kvalitet. Alle ledninger som er eldre enn fra ca.1970 er utette <strong>og</strong> har ut- eller innlekkingsproblemer. Betongledninger fra den tida ble lagtuten eller med dårlige pakninger. Rørskjøtene er derfor ikke tette. Dette gjelder <strong>og</strong>så eldreledninger med separatsystem. Det registreres stor innlekking i nedbørsperioder. Dette skyldesprimært utette betongledninger <strong>og</strong> innlekking i kummer. Fremmed<strong>vann</strong>problemene er størst irensedistriktene Hov, Odnes <strong>og</strong> Grimebakken.Kommunale avløpsledninger fører en gang i blant til kjelleroversvømmelser. Dette skjer først<strong>og</strong> fremst ved flom <strong>og</strong> der det er for liten nivåforskjell mellom kommunal avløpsledning <strong>og</strong>kjellergolv.Alle renseanlegg <strong>og</strong> pumpestasjoner er knyttet til det sentrale driftsovervåkingsanlegget for<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløpsanleggene. Dette er nærmere beskrevet under pkt. 5.4.6.4. Pumpestasjoner.Pumpestasjoner brukes for å løfte avløps<strong>vann</strong> fra lavereliggende områder slik at det kanvidereføres til renseanlegg. Kommunen har 16 spill<strong>vann</strong>spumpestasjoner. Alle er av typeFlygt, med nedsenkede pumper. De fleste stasjonene har 2 pumper. Standarden påpumpestasjonene er bra. I tabell 6 er det gitt nøkkelopplysninger for pumpestasjonene.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 39
Tabell 6: Pumpestasjoner. Nøkkelopplysninger.Nr. Navn Byggeår Type Tilknytning(pe)(År 1996)Fryal 1982 Flygt 1.050HolmenmølleBerthasPumpekapasitet (l/s)P1 P21982 Flygt 800 10 141988 Flygt 9,0 12,6bakeriNymoen 1991 Flygt 100 4,8 5,3BruaSagvika 1988 Flygt 20 5,0 7,5Bjørnen 1987 Flygt 150 14 22<strong>Land</strong> sag 10 14 22Nordeng 4 1,5Sagbakken 4 3,5Odnes Mat 2005 Flygt Liten ---Kvernmoen / 2004 Flygt Liten ---Sørmoen 1Kvernmoen / 2004 Flygt Liten ---Sørmoen 2<strong>Land</strong>åsen P1 1994 Hamo 175 6,0 8,0<strong>Land</strong>åsen P2 1994 Hamo 10 6,0 8,0AvløpspumpestasjonSøndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 40
6.5. Overløp.Overløp brukes for å avlaste avløps<strong>vann</strong> fra avløpsnettet til vassdrag. I følgeforurensningsforskriftens §14-5 skal driftstid for utslipp fra overløp registreres eller beregnes.Det finnes følgende to typer overløp.Driftsoverløp:Driftsoverløp benyttes for å avlaste avløpsnettet mot overbelastning ved sterke regnvær. Debenyttes der en har fellessystem. Det er bare ett driftsoverløp i <strong>kommune</strong>n, ved HolmenMølle. Antall ganger <strong>og</strong> tid i overløp registreres. Ved overløpsdrift går det dessuten alarm tilVA-vakt <strong>og</strong> driftskontrollanlegg.Nødoverløp:Det er nødoverløp ved alle pumpestasjoner <strong>og</strong> renseanlegg. På alle disse registreresoverløpstid <strong>og</strong> antall ganger i drift. Ved overløp gis det alarm til VA-vakt <strong>og</strong>driftskontrollanlegg.6.6. SlambehandlingAlt avløpsslam som produseres i <strong>kommune</strong>n transporteres til Hov renseanlegg for behandling.Her blir det fortykket <strong>og</strong> sentrifugert før det transporteres til Rambekk renseanlegg på Gjøvikfor videre foredling. I 2009 ble det levert 462 tonn av<strong>vann</strong>et slam til Rambekk.Det kontrolleres med slamanalyser at alt slam som leveres til Rambekk overholderkvalitetsklasse II i gjødselvareforskriften når det gjelder tungmetaller, det vil si at det kanbenyttes på jordbruksareal.6.7. InternkontrollSøndre <strong>Land</strong> har et internkontrollsystem for avløp. Dette overholder kravene i "Forskrift omsystematisk helse-, miljø-, <strong>og</strong> sikkerhetsarbeid i virksomheter" (internkontrollforskriften) <strong>og</strong>ajourføres fortløpende.6.8. Private stikkledninger.Stikkledningene i <strong>kommune</strong>n er stort sett utbygd etter samme system som de kommunaleledningene de er tilknyttet.Som oftest vil storparten av stikkledningene i et område være av omtrent samme alder somhovedledningene. Det er derfor antatt at når hovedledningene i et område har behov forsanering <strong>og</strong> rehabilitering vil det samme være tilfelle med stikkledningene.6.9. Private avløpsanlegg med egne utslipp.En stor del av bebyggelsen i Søndre <strong>Land</strong> har private avløpsanlegg med egne utslipp. I alt erca. 2.490 av <strong>kommune</strong>ns ca. 5.790 innbyggere tilknyttet slike anlegg.En har ingen detaljert oversikt over de private avløpsanleggene i <strong>kommune</strong>n. Det registeretsom benyttes i forbindelse med slamtømming har følgende antall:- Slamavskiller: 1.570 stk, herav ca. 115 fritidsboliger.- Tett tank: ca. 200 stk.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 41
Berggrunnskartlegging viser at grunnfjellsbergartene dominerer i <strong>kommune</strong>n, bortsett fra etøvre dekke i den nordlige delen. Morene er den arealmessig viktigste jordarten. Løsmassenehar de fleste stedene høyt finstoffinnhold, slik at de ikke er særlig godt egnet for infiltrasjonav avløps<strong>vann</strong>.Det ble i 1988 – 89 gjennomført registreringer av private avløpsanlegg i <strong>kommune</strong>n. Dettematerialet er ikke sammenstilt. Registreringene for 199 anlegg i Østbygda, Trevatn,<strong>Land</strong>åsbygda <strong>og</strong> Vestsida er bearbeidet for å få en generell oversikt over anleggstyper <strong>og</strong>tilstand. Dette viste at det var stor forskjell på den tekniske standarden på anleggene, <strong>og</strong> gafølgende resultat:- Funksjonsdyktige infiltrasjonsanlegg: 88 stk- Gamle infiltrasjonsanlegg basert på synkekum: 16 stk- Bare slamavskiller, utslipp til terreng: 55 stk- Bare slamavskiller, utslipp til vassdrag: 40 stkSUM:199 stkDet er ca. 1.150 fritidsboliger <strong>og</strong> ca. 40 sk<strong>og</strong>shusvær i <strong>kommune</strong>n. De størstehyttekonsentrasjonene er på Trevatna, Kallingen/Rostberget, Grevsjøen <strong>og</strong> langsRandsfjorden. Ca. 160 av hyttene har innlagt <strong>vann</strong>. Av disse er ca. 45 tilknyttet kommunaltavløpsanlegg, mens ca. 115 har privat avløpsanlegg med eget utslipp.Kommunen har innført tvungen tømming av slamavskillere <strong>og</strong> tette tanker. Slam fra disseanleggene tas i mot <strong>og</strong> renses på Hov renseanlegg.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 42
7. BEMANNINGSBEHOVBemanningsbehovet innen <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløp i <strong>kommune</strong>n er vurdert. I dag er det ca. 7 årsverk tilsammen på administrasjon <strong>og</strong> drift av <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp. Det omfatter blant annet planlegging,prosjekt- <strong>og</strong> byggeledelse, prosjekteringsledelse samt drift av renseanlegg,<strong>vann</strong>behandlingsanlegg, pumpestasjoner, trykkøkningsstasjoner, <strong>vann</strong>bassenger <strong>og</strong>grunn<strong>vann</strong>sbrønner. Driftsassistansen i Oppland har i 2008 anslått et behov på 5,6 årsverkbare til drift av renseanlegg, <strong>vann</strong>behandlingsanlegg, pumpestasjoner, trykkøkningsstasjoner,<strong>vann</strong>bassenger <strong>og</strong> grunn<strong>vann</strong>sbrønner. Til dette brukes det i dag ca. 3,5 årsverk.Bemanningen har i lengre tid vært for lav. Dette kan delvis forklares ved høyt sykefravær <strong>og</strong>mange ekstraordinære oppgaver, blant annet på grunn av en ekstrem vinter når det gjelderfrysing av <strong>vann</strong>ledninger.Det er for tida 1 vakant ingeniørstilling, som vil bli besatt i <strong>2011</strong>. I tillegg vil det bli en økningi reell bemanning på 0,5 årsverk på drift i forhold til i dag. Dette vil bedre situasjonenbetraktelig.Driftskontrollanlegget vil <strong>og</strong>så bli forbedret etterhvert. Dette vil bidra til god drift <strong>og</strong>muliggjøre reduksjon av manuelt tilsyn.Konklusjon: De tiltakene som er nevnt ovenfor forventes å avlaste personellet i tilstrekkeliggrad, slik at en <strong>og</strong>så får mulighet til å følge opp viktige oppgaver som en ikke får tid til i dag.Det foreslås å opprette en halv fast stilling for å arbeide med myndighetsoppgaver iforbindelse med mindre avløpsanlegg / opprydding i avløp i spredt bebyggelse. Dette ernærmere omtalt under punkt 9.2.5.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 43
8. MÅLSETTINGER8.1. Vannmiljømål8.1.1. HovedmålI henhold til Vannforvaltningsforskriften <strong>og</strong> EUs <strong>vann</strong>rammedirektiv skal alle<strong>vann</strong>forekomster minst ha god økol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> kjemisk tilstand innen utgangen av år <strong>2020</strong>.8.1.2. DelmålMål for økol<strong>og</strong>isk tilstand.Det foreligger en ny veileder "Klassifisering av miljøtilstand i <strong>vann</strong>" datert 03.07.09. Dette eren foreløpig versjon. For naturlige vassdrag skal vanligvis grensen mellom klassene "god" <strong>og</strong>"moderat" tilstand benyttes som miljømål. Veilederen sier at det skal settes miljømål forfølgende biol<strong>og</strong>iske parametre:- Innsjøer: Planteplankton, <strong>vann</strong>planter, bunndyr <strong>og</strong> fisk.- Elver/bekker: Begroingsalger, bunndyr <strong>og</strong> fisk.Vannforekomstene er inndelt i <strong>vann</strong>typer i den gjennomførte grovkarakteriseringen. For hver<strong>vann</strong>type er det for hver biol<strong>og</strong>isk parameter satt opp referanseverdier (antatt naturtilstand) <strong>og</strong>klassegrenser.En slik klassifisering krever en grundig undersøkelse av vassdragene med hensyn på debiol<strong>og</strong>iske parametrene. I Søndre <strong>Land</strong> er det bare for Randsfjorden, <strong>Land</strong>åsvatnet,<strong>Land</strong>åselva <strong>og</strong> Fallselva at det foreligger forholdsvis omfattende undersøkelser. For disse<strong>vann</strong>forekomstene kan vi derfor allerede nå si noe om behovet for tiltak for å oppfylle<strong>vann</strong>forskriftens krav.Mål for fosforinnhold.Total fosfor er satt opp som en støtteparameter for vurdering av økol<strong>og</strong>isk tilstand. For hver<strong>vann</strong>type er det <strong>og</strong>så her satt opp referanseverdier (antatt naturtilstand) <strong>og</strong> klassegrenser iklassifiseringsveilederen.Veilederen fastsetter følgende antatte naturtilstand <strong>og</strong> miljømål for <strong>vann</strong>forekomstene iSøndre <strong>Land</strong>, se tabell 7.Tabell 7. Miljømål, fosfor:VannforekomstAntatt naturtilstand(µg tot-P/l)Trevatna 5 13Fallselva 8 20<strong>Land</strong>åsvatnet 5 13<strong>Land</strong>åselva 8 20Lomsdalselva 8 20Mindre elver/bekker 8 20Randsfjorden 5 14Mål for bakterier.Miljømål fosforinnhold, målt somårsgjennomsnitt (µg tot-P/l)Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 44
Alle <strong>vann</strong>, elver <strong>og</strong> bekker skal ha god bade<strong>vann</strong>skvalitet, det vil si bakterieinnhold mindreeller lik 100 TKB/100 ml (målt som 90-persentil).Her er det gamle klassifiseringssystemet benyttet, fordi dette ikke er beskrevet i nyttklassifiseringssystem.8.2. Mål for <strong>vann</strong>forsyningsanleggene8.2.1. Hovedmål.Alle innbyggere <strong>og</strong> alle bedrifter, institusjoner <strong>og</strong> lignende i <strong>kommune</strong>n, som har kommunal<strong>vann</strong>forsyning, skal ha sikker tilgang til nok <strong>vann</strong> med en kvalitet som tilfredsstillerdrikke<strong>vann</strong>sforskriftens krav.8.2.2. Delmål.Mål for <strong>vann</strong>kvalitet:Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong> skal levere <strong>vann</strong> med god <strong>vann</strong>kvalitet, det vil si atdrikke<strong>vann</strong>sforskriftens krav tilfredsstilles.Mål for tilstrekkelig <strong>vann</strong>mengde.Det skal ikke forekomme rasjonering av <strong>vann</strong>, bortsett fra for hage<strong>vann</strong>ing.Mål for godkjenning.Hov, Ånes <strong>og</strong> Trevatn <strong>vann</strong>verk skal være klausulerte innen 01.11.11.Grimebakken, <strong>Land</strong>ås skole <strong>og</strong> Vestsida skole <strong>vann</strong>verk skal være klausulerte innen 01.11.13.Mål for høydebasseng.Høydebassengkapasiteten for Hov <strong>vann</strong>verk skal økes med minimum 1.000 m 3 .Mål for trykk:Det skal i en normalsituasjon være mellom 2 <strong>og</strong> 10 bar trykk ved alle uttaksstedene fra detkommunale <strong>vann</strong>ledningsnettet. Ved høyere trykk enn 6 bar må abonnent installerereduksjonsventil.Mål for lekkasje:Lekkasjene i <strong>vann</strong>ledningsnettet skal ikke utgjøre mer enn 40% av <strong>vann</strong>produksjonen.Mål for brann<strong>vann</strong>forsyning:Brannslukking skal baseres på en kombinasjon av bruk av brannbil med tank <strong>og</strong> uttak frakommunalt nett. Trykk ved brann<strong>vann</strong>stapping skal være minst 1 bar. Prioriterte bygningerskal tilgodeses ved oppgradering av <strong>vann</strong>ledningsnettet.Mål vedrørende leveringssikkerhet <strong>og</strong> beredskap:Varsling av sårbare abonnenter skal være gjennomført innen 2 timer <strong>og</strong> øvrige abonnenterinnen 4 timer etter at avbrudd eller alvorlig svikt i <strong>vann</strong>forsyningen er oppdaget <strong>og</strong> varslet (Pådagtid utenom helger, høytider etc.).Vurdering av hvilke områder som er berørt av avbrudd/svikt i <strong>vann</strong>forsyningen skal væregjennomført i løpet av 2 timer etter at hendelsen er oppdaget <strong>og</strong> varslet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 45
Foreløpig vurdering av skadens omfang <strong>og</strong> av mulig påvirkning av drikke<strong>vann</strong>et skal væregjennomført i løpet av 1 døgn etter at hendelsen er oppdaget <strong>og</strong> varslet.Planlagte avbrudd i <strong>vann</strong>forsyningen skal ikke vare lenger enn 8 timer.Ved avbrudd over 8 timer, skal <strong>kommune</strong>n tilby abonnentene å hente <strong>vann</strong> ved bestemtetappesteder.Nød<strong>vann</strong>forsyning skal etableres innen 12 timer for ordinære abonnenter <strong>og</strong> 6 timer forsårbare abonnenter etter at beslutning om å etablere nød<strong>vann</strong>forsyning er tatt. Nød<strong>vann</strong> skalha drikke<strong>vann</strong>skvalitet. De første 3 døgn skal <strong>vann</strong>leveransen være min. 3 liter pr. person pr.døgn for deretter å øke til min. 10 liter pr. person pr. døgn inntil normal <strong>vann</strong>leveranse ergjenopprettet.Flest mulig abonnenter skal ha tosidig forsyning.Mål for internkontroll.Den kommunale <strong>vann</strong>forsyningen skal ha et internkontrollsystem som oppfyller kravene iinternkontrollforskriften <strong>og</strong> forskrift om internkontroll for å oppfyllenæringsmiddellovgivningen (IK-Mat).8.3. Mål for avløp8.3.1. Hovedmål.Avløpsanleggene i Søndre <strong>Land</strong> skal være funksjonssikre, slik at det ved påregneligedriftsforhold ikke oppstår skadelige oversvømmelser, lokal forurensning eller andremiljøulemper. Dette gjelder både kommunale <strong>og</strong> private avløpsanlegg.8.3.2. Delmål.Mål for reduksjon av fremmed<strong>vann</strong>smengder.Fremmed<strong>vann</strong>mengdene til spill<strong>vann</strong>snettet skal reduseres.Mål for renseanlegg.De kommunale renseanleggene skal ha god driftsstabilitet <strong>og</strong> overholde alle utslippskrav.Mål vedrørende funksjons- <strong>og</strong> driftssikkerhet.For eksisterende ledningsnett skal oversvømmelser i kjellere <strong>og</strong> andre steder hvor detmedfører store ulemper ikke forekomme ved nedbør med et gjentaksintervall på mindre enn20 år. For dimensjonering av nye ledninger benyttes Norsk standard (NS-EN 752) som girstørre sikkerhet mot oversvømmelser.Det skal tilstrebes at funksjonssvikt på kommunalt avløpsnett ikke skal være årsak tiloversvømmelser i kjellere eller andre steder hvor det medfører store ulemper.Mål vedrørende beredskap:Kommunalt avløpsledningsnett skal ikke ha lengre sammenhengende driftsstans enn 12 timer<strong>og</strong> ikke mer enn én gang pr. år på samme sted. Pumpestasjoner skal normalt ikke ha lengresammenhengende driftsstans enn 12 timer.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 46
Mål vedrørende lukt:Publikum skal i minst mulig grad sjeneres av lukt fra kommunale avløpsanlegg.Mål vedrørende påslipp av fett- <strong>og</strong> oljeholdig avløps<strong>vann</strong> til kommunalt avløpsnett:Det skal foretas en registrering av fett- <strong>og</strong> oljeavskillere i <strong>kommune</strong>n i løpet av <strong>2011</strong>. Det skalutarbeides lokal forskrift for fettavskillere i løpet av 2012.Mål vedrørende nedgravde oljetanker.Det skal foretas en registrering av nedgravde oljetanker i <strong>kommune</strong>n i løpet av <strong>2011</strong>. Dissebehandles i henhold til forurensningsforskriftens kap 1, i løpet av 2012.Mål for private avløpsanlegg med egne utslipp.Alle utilfredsstillende anlegg i områder med lokale forurensningsproblemer skal oppgraderesinnen <strong>2020</strong>. På lengre sikt skal alle utilfredsstillende anlegg i hele <strong>kommune</strong>n oppgraderes.Mål for over<strong>vann</strong>.Over<strong>vann</strong>et skal ikke være påvirket av spill<strong>vann</strong> på grunn av lekkasje, feilkopling eller annet.Større over<strong>vann</strong>sutslipp skal kontrolleres med <strong>vann</strong>prøver hvert annet år.8.4. Felles mål for <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpMål for å hindre forfall i ledningsnettet:VA-ledningsnettet skal vedlikeholdes <strong>og</strong> fornyes slik at transportevne, styrke, tetthet <strong>og</strong>kvalitet beholdes. Kapasitetsmessige flaskehalser skal utbedres. Det tas sikte på årligsanering, rehabilitering <strong>og</strong> forsterkning av 1,0% av ledningsnettet.Mål vedrørende private stikkledninger:Private stikkledninger skal opprustes i takt med tilknyttede kommunale VA-ledninger, i dengrad disse vurderes å være for dårlige.Mål for randsonebebyggelse.Det skal gjennomføres en helhetlig vurdering av å tilknytte randsonebebyggelse tilkommunalt VA-anlegg.Mål for kommunalt tilsyn <strong>og</strong> kontroll med nye VA-anlegg.Kommunen skal ha et opplegg for tilsyn <strong>og</strong> kontroll som sikrer god kvalitet på nye VAanlegg.Dette gjelder både kommunale anlegg som utføres i regi av <strong>kommune</strong>n selv,kommunale anlegg som utføres i regi av private, private stikkledninger <strong>og</strong> mindreavløpsanlegg med egne utslipp.Mål for driftskontroll.Kommunen skal ha et godt fungerende driftskontrollanlegg for VA-anleggene. Det skal bidratil god oversikt over tilstand <strong>og</strong> gi varsel ved eventuelle problemer. Anlegget skal sikre goddrift <strong>og</strong> muliggjøre reduksjon av manuelt tilsyn.Mål for ledningskartverkKommunen skal ha et godt fungerende ledningskartverk for <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløp. Alle kommunaleledningsanlegg <strong>og</strong> installasjoner, samt private tilkoplinger, skal være innmålt <strong>og</strong> registrert.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 47
Hendelser på ledningsnettet skal registreres. Det skal være gode rutiner for registrering avnyanlegg.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 48
9. TILTAKSANALYSENedenfor er det satt opp hvilke tiltak som vil være aktuelle for å nå de målsettingene som ersatt for <strong>vann</strong>forsyning, <strong>vann</strong>miljø <strong>og</strong> avløpsanlegg. Normalt vil et anleggstiltak bidra tilmåloppnåelse for flere målsettinger samtidig. Eksempelvis vil tiltak som primært utføres for åhindre forfall i ledningsnettet vanligvis <strong>og</strong>så bidra til å redusere lekkasjer .9.1. Tiltaksanalyse for <strong>vann</strong>forsyningsanleggene9.1.1. Tiltak for å sikre <strong>vann</strong>kvalitetKommunen vil sikre god <strong>vann</strong>kvalitet ved å beskytte <strong>og</strong> sikre sine drikke<strong>vann</strong>skilder, sørgefor nødvendig <strong>vann</strong>behandling <strong>og</strong> unngå kvalitetsforringelse av <strong>vann</strong>et i ledningsnettet framtil forbruker.Sikring av drikke<strong>vann</strong>skilderDet tas sikte på å klausulere alle godkjenningspliktige <strong>vann</strong>verk, det vil si Hov, Ånes,Trevatn, Grimebakken, <strong>Land</strong>ås skole <strong>og</strong> Vestsida skole. Mattilsynet har <strong>og</strong>så satt krav omklausulering som et vilkår for å godkjenne grunn<strong>vann</strong>s<strong>vann</strong>verkene. Det foreliggerklausuleringsplan for <strong>vann</strong>verkene, datert 14.06.00. Det forutsettes at denne fortsatt kanbenyttes som grunnlag for klausuleringen.Det er forskjellig lovgrunnlag som kan benyttes for sikring av drikke<strong>vann</strong>skilder. Medhjemmel i drikke<strong>vann</strong>sforskriften kan det lokale Mattilsynet forby eller sette vilkår foraktiviteter som forurenser eller kan medføre fare for forurensning av drikke<strong>vann</strong>. Detteforbudet retter seg mot enhver, det vil si grunneiere, bruksrettshavere, tomtefestere, de somutøver virksomhet <strong>og</strong> allmennheten forøvrig.I enkelte tilfeller kan det bli nødvendig å avholde skjønn <strong>og</strong> gjennomføre ekspropriasjon. Detjuridiske grunnlaget for dette kan enten være <strong>kommune</strong>plan / reguleringsplan eller<strong>vann</strong>ressursloven / oreigningsloven.Det bør tas sikte på å komme fram til frivillige avtaler med berørte grunneiere <strong>og</strong>rettighetshavere. Det er sikringssonene for Ånes <strong>vann</strong>verk som berører flest eiendommer. Deøvrige <strong>vann</strong>verkene berører få eiendommer.Tiltak på <strong>vann</strong>behandlingsanleggDet vil til enhver tid være behov for enkelte oppgraderinger av <strong>vann</strong>behandlingsanleggene.De viktigste tiltakene de nærmeste år er:- Ånes. Her er det nødvendig med et større UV-anlegg på grunn av at turbiditeten har øktetter flommen i 2008. Det nåværende UV-anlegget kan sannsynligvis flyttes til Trevatna.Kostnad ca. 0,5 mill.- Grimebakken. Her er det et fluorinnhold som av <strong>og</strong> til overstiger grenseverdien. Detvurderes å installere membranfilter for å redusere fluorinnholdet. Videre <strong>vann</strong>analyser vilavklare behovet for dette nærmere. Eventuell kostnad ca. 0,5 mill.- <strong>Land</strong>ås skole. Det er tatt kontakt med <strong>Land</strong>åsen med sikte på en avtale om levering av<strong>vann</strong> til det kommunale anlegget. Det kommunale behandlingsanlegget ville da kunne bliomgjort til et reserveanlegg. En har ikke fått svar fra <strong>Land</strong>åsen. Det vil bli arbeidet videremed denne saken fra <strong>kommune</strong>ns side.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 49
Det settes av 0,5 mill kr. årlig til investeringer på <strong>vann</strong>behandlingsanlegg.9.1.2. Tiltak for å opprettholde tilstrekkelig <strong>vann</strong>mengde <strong>og</strong> trykk.Vannforsyningssystemet må kunne dekke den næringsutviklingen <strong>og</strong> boligbyggingen en vil fåtil enhver tid. Videre må det kunne dekke behovet for slukke<strong>vann</strong> ved brann. Planleggingenmå ligge tilstrekkelig i forkant slik at dette kan oppnås. Modellberegninger vil være en viktigdel av dette.Det ble i 2010 vedtatt å bygge nytt høydebasseng <strong>og</strong> nye ledningsanlegg i Odnes for å bedreforsyningssikkerheten <strong>og</strong> brannslukkingskapasiteten for <strong>Land</strong> Sag <strong>og</strong> Odnes vest med skolen.Vannledningsnettet må sikres mot undertrykk. Trykket skal overalt være minst 2 bar vednormalt forbruk inkludert hage<strong>vann</strong>ing. Ledningene ligger i stor grad i samme grøft somavløpsledninger. Begge ledningsnett lekker. Undertrykk i <strong>vann</strong>ledning kan føre til atavløps<strong>vann</strong> suges inn i ledningsnettet. Det er derfor svært viktig for sikring av <strong>vann</strong>kvalitetenat det opprettholdes overtrykk i alle deler av <strong>vann</strong>ledningsnettet til enhver tid. Måter å sikredette på kan være:- Tilstrekkelige ledningsdimensjoner <strong>og</strong> strategisk godt plasserte høydebasseng.- Tosidig forsyning- Internkontrollsystem <strong>og</strong> beredskapsplan med gode rutiner for sikring av <strong>vann</strong>kvalitetenved ledningsbrudd, brann<strong>vann</strong>stapping <strong>og</strong> når <strong>vann</strong>et må avstenges av andre grunner.- Rask innføring av hage<strong>vann</strong>ingsrestriksjoner hvis <strong>vann</strong>trykket synker for mye i periodermed stor belastning.På grunnlag av <strong>vann</strong>ettberegninger <strong>og</strong> andre vurderinger som er gjort i forbindelse med<strong>hovedplan</strong>en, vil følgende anlegg bli utført:- Nytt høydebasseng som erstatter Klinkenberg <strong>og</strong> Øvre Fall høydebassenger. Detteplasseres høyere enn disse bassengene, ca. 323 moh rett opp for Klinkenbergbassenget.Slik unngår en å måtte pumpe til de høyereliggende områdene i Hov <strong>og</strong> Fall. Bassengetbygges som et gjennomstrømningsbasseng. Det betyr at det vil være en ren fylleledninginn til bassenget <strong>og</strong> en ren tappeledning ut fra bassenget. Det må legges nyeledningsanlegg fra første forgrening etter <strong>vann</strong>behandlingsanlegget, både i eksisterendeledningstrasé <strong>og</strong> videre langs jernbanen, i kryss med denne <strong>og</strong> til det nyehøydebassenget.- Ny overføringsledning mellom Hov <strong>og</strong> Fall- Forsterkning av ledningsnettet i området Holmen-RingstadFølgende eiendommer er prioriterte i forhold til brann<strong>vann</strong>sdekning: Dalegutua 5,Sentrumsvegen 5, 6 <strong>og</strong> 18, bebyggelsen på begge sider av FV34 fra Kiwi til Malia, Hovlialders- <strong>og</strong> sykehjem, Hovlihagen borettslag, Hov kirke, Åsvegen 1, Fryal skole, Holmentunet,Bertas, Tulipanvegen 6, Randsfjorden Gjestegård, Grimebakken vest for FV34 <strong>og</strong> Wollahotell/asylmottak. Det vil bli tatt hensyn til dette ved oppgradering av <strong>vann</strong>ledningsnettet.Tillatt mengde som kan tas ut til brannslukking tas inn i Brannvesenets instruks.9.1.3. Tiltak for å hindre forfall i ledningsnettetKommunens <strong>vann</strong>ledninger representerer store verdier. For å ta vare på disse <strong>og</strong> hindre atledningsnettet forfaller er det viktig å gjennomføre systematisk vedlikehold <strong>og</strong> fornyelse av<strong>vann</strong>ledningsnettet.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 50
Det er ingen enkel måte for å bestemme optimal utskiftingstakt av gamle <strong>vann</strong>ledninger. Detkan gjennomføres en detaljert tilstandsundersøkelse av ledningene. En slik undersøkelse kanbaseres på oppgraving <strong>og</strong> undersøkelse av utvalgte ledninger, <strong>og</strong> måling av trykkfall for åvurdere innvendig gjengroing. Dette er tidkrevende <strong>og</strong> kostbare undersøkelser. Vi anbefalerikke at det settes i gang.De senere år har det blitt fornyet <strong>vann</strong>ledninger for ca. 1,5 mill. kr årlig. Det er vedtatt å økebeløpet til 2,0 mill. kr fra <strong>2011</strong>. Dette tilsvarer en gjennomsnittlig levetid for ledningene påca. 50 år. Det er et fornuftig nivå, som bør opprettholdes i <strong>hovedplan</strong>perioden. Sanering av<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp koordineres, slik at der det er fornuftig saneres <strong>og</strong>så avløpsledning der<strong>vann</strong>ledningen skal skiftes, <strong>og</strong> omvendt.Følgende <strong>vann</strong>ledninger vil bli prioritert i saneringsarbeidet:- Klinikken-Nordberg, etappe 2 <strong>og</strong>3. Sanering av VA-ledninger. Etappe 1 er gjennomført.Etappe 2 er under prosjektering.- Smedvegen – Sørakervegen – Stabbursbakken – Nistuguvegen. Sanering av VAledninger.Lengde ca. 700m. Utskifting av dårlig 5/4" galvanisert <strong>vann</strong>ledning.- Breskebakke – Fjordvegen. Sanering av VA-ledninger. Vannledningene er frostutsatteLengde ca. 300m.- Sportshytta. Sanering av VA-ledninger. I dag går avløpet fra 5 hus, idrettsanlegg <strong>og</strong> tobedrifter rett i bekk. For å knytte dette til Hov RA er det nødvendig med 300mledningsanlegg <strong>og</strong> flytting av pumpestasjon. Det legges med <strong>vann</strong>ledning.- Skjejordet – Sølvhaugen. Sanering av VA-ledninger. Her har det vært flere<strong>vann</strong>ledningsbrudd. Lengde ca. 800m.- Stenersgata. Sanering av VA-ledninger. Lengde ca. 1.200m. Vannledninger til andre sidaav Fallselva <strong>og</strong> i kryss med FV34 vil gi bedre tosidig forsyning videre sørover.- Nord for Ringstad. 63mm <strong>vann</strong>ledning skiftes ut med større dimensjon, som <strong>og</strong>så vil gibedre tosidig forsyning sørover.- Grimebakken. Sanering av VA-ledninger.9.1.4. Tiltak for å redusere lekkasjer.For å redusere lekkasjene til 40% fra dagens nivå på over 50%, må det gjøres en betydeliginnsats. Saneringsprosjektene som er omtalt ovenfor vil i stor grad bidra til å nå dette målet. Itillegg må soneinndeling benyttes i større grad for å finne ut av hvilke deler av nettet som harde største lekkasjene. Det tas sikte på å innføre kontinuerlig <strong>vann</strong>mengdemåling på fleresone<strong>vann</strong>målere. Det må gjøres systematisk lekkasjekontroll <strong>og</strong> utbedring av lekkasjer.Vannettmodellen vil <strong>og</strong>så bli benyttet for å finne ut mer om hvor en har de største lekkasjene.Mye av lekkasjene kan <strong>og</strong>så skyldes tap hos den enkelte abonnent.9.1.5. Tiltak vedrørende leveringssikkerhet <strong>og</strong> beredskap.Det er laget ROS-analyse <strong>og</strong> beredskapsplan for <strong>vann</strong>forsyningen, med rapporter datert mai2010. Målsettingene i beredskapsplanen er koordinert med målene i denne <strong>hovedplan</strong>en.Følgende beredskapstiltak vil medføre behov for mindre investeringer <strong>og</strong> er medtatt som ensamlepost i <strong>hovedplan</strong>en:- Ett permanent <strong>og</strong> tre mobile nødstrømsaggregater <strong>og</strong> forberedelse av tilkopling av dissetil rå<strong>vann</strong>sinntak, <strong>vann</strong>behandlingsanlegg <strong>og</strong> trykkøkningsstasjoner.- Tank for krise<strong>vann</strong>forsyning.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 51
Leveringssikkerheten er ikke så god som ønskelig i Hov-Fall. Høydebassengkapasiteten forHov (Klinkenberg) tilsvarer bare 10 timers forbruk på døgnbasis, <strong>og</strong> bare ca. 5 timer vedmaksimalt <strong>vann</strong>forbruk.. Denne vil bli mer enn fordoblet gjennom bygging av et nytthøydebasseng på 2.000 m3 som erstatter Klinkenberg <strong>og</strong> Øvre Fall høydebassenger, se pkt.9.1.2. I tillegg er Fall er det største området med bare én overføringsledning fra<strong>vann</strong>behandlingsanlegg. Både leveringssikkerhet <strong>og</strong> brann<strong>vann</strong>sdekning vil bli betydeligforbedret ved legging av nye overføringsledninger til Fall <strong>og</strong> i områdene sør for Fallselva.9.1.6. Koordinering med andre anleggstiltak.Det bør tilstrebes å samordne fornyelsespr<strong>og</strong>rammene for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp, slik at renovering av<strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsledningene så langt det er fornuftig utføres samtidig på samme strekning. Meddagens priser vil det som regel være mest aktuelt med oppgraving <strong>og</strong> utskifting når to ellerflere ledninger skal renoveres samtidig.Det vil på samme måte ofte være fornuftig å samordne tiltak på <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsnettet medutførelse av veg- eller kabelanlegg. Dette vil være økonomisk gunstig, samtidig som enunngår anleggsarbeid flere ganger på samme sted med de ulempene dette medfører forbefolkningen.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 52
9.2. Tiltaksanalyse for avløpsanleggene9.2.1. Tiltak for å oppnå <strong>vann</strong>miljømål.Kravene i <strong>vann</strong>rammedirektivet er at <strong>vann</strong>miljømålene skal være oppnådd innen utgangen av<strong>2020</strong>.De undersøkelsene som er gjort viser at <strong>vann</strong>kvaliteten stort sett overholder kravene i<strong>vann</strong>rammedirektivet, med noen unntak. De unntakene vi kjenner til, er:- Den nederste delen av Fallselva, gjennom Fall tettsted. Hele Fallselva er regulert <strong>og</strong>minste<strong>vann</strong>føringen er sterkt redusert. Elva er derfor å betrakte som "sterkt modifisert" iforhold til <strong>vann</strong>rammedirektivet, slik at kravet om god økol<strong>og</strong>isk tilstand ikke gjelder.Det er likevel behov for å gjøre tiltak på denne strekningen, for å bedre <strong>vann</strong>kvalitetenlokalt.- <strong>Land</strong>åsvatnet. Innsjøen overholder <strong>vann</strong>rammedirektivets krav om "god økol<strong>og</strong>iskstandard". Men fordi en liten økning i næringssalttilførsel kombinert med varmt vær kangi algeoppblomstring i <strong>vann</strong>et, bør det gjøres tiltak for å redusere utslipp fra avløpsanlegg<strong>og</strong> jordbruk i nedbørfeltet.- Liten bekk ved Halmrast, nedenfor FV34. Denne bekken hadde i undersøkelsene i 1997-98 svært høyt innhold av tarmbakterier. Randsfjorden Gjestegård har <strong>vann</strong>inntak inærheten av bekkeutløpet i Randsfjorden. Her er det gjort tiltak etter at undersøkelseneble utført.Randsfjorden <strong>og</strong> <strong>Land</strong>åselva er <strong>og</strong>så undersøkt. Det synes ikke å være behov for tiltak her forå tilfredsstille <strong>vann</strong>rammedirektivet. Men det er behov for oppfølgende undersøkelser for å fåoppdatert kunnskap om tilstanden.Det er flere <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdrag i <strong>kommune</strong>n som ikke er undersøkt. Her kan vi derfor ikke sinoe med sikkerhet når det gjelder <strong>vann</strong>kvalitet. Dette gjelder disse <strong>vann</strong> <strong>og</strong> vassdragene:- Trevatna. Vi vet at den øverste delen av Fallselva har god <strong>vann</strong>kvalitet. Dette indikerer at<strong>vann</strong>kvaliteten i Trevatna <strong>og</strong>så er god, men det er en viss usikkerhet med hensyn til dette.- Lomsdalsvassdraget, Nordråkselva <strong>og</strong> Minnelva/Lauselva.- Mindre tilløpselver <strong>og</strong> bekker til Randsfjorden er ikke undersøkt etter 1998.Det er behov for å undersøke tilstanden i disse <strong>vann</strong>ene <strong>og</strong> vassdragene.De tiltakene som må gjennomføres for å bedre tilstanden i nedre del av Fallselva <strong>og</strong> i<strong>Land</strong>åsvatnet, er:- Sanering av ledninger i nedbørfeltet til nedre del av Fallselva.- Opprydding, avløp i spredt bebyggelse i nedbørfeltet til Fallselva.- Opprydding, avløp i spredt bebyggelse i <strong>Land</strong>åsvatnet rensedistrikt.Tiltak på renseanlegg <strong>og</strong> pumpestasjoner<strong>Land</strong>åsbygda renseanlegg skal oppgraderes i <strong>2011</strong>. Kostnad: ca. 0,8 mill. De andrerenseanleggene har vært gjennom en oppgradering de senere år, slik at behovet for ytterligeretiltak de nærmeste åra er lite.Det er lite behov for investeringer på pumpestasjonene de nærmeste åra.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 53
9.2.2. Tiltak som vil være nødvendige på grunn av videre utbyggingPå grunn av negativ befolkningsutvikling de senere år er det liten boligbygging. Fra<strong>kommune</strong>ns side planlegges det ikke nye boligområder i planperioden. Det er heller ingenplaner om å bygge ut nye områder for næring.I forbindelse med rullering av <strong>kommune</strong>planen har det kommet ønsker om å legge inn noenmindre boligområder. Det forutsettes at kostnadene for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp til disse områdenedekkes fullt ut av utbyggerne.Det har <strong>og</strong>så kommet ønske om å legge inn noen nye hytteområder, blant annet i Hornslien /Lia. Dette området kan knyttes til bestående VA-anlegg. Vannverket har kapasitet, men detmå muligens gjøres noe med ventilkammeret til dykkerledningen som transportereravløps<strong>vann</strong>et til Grimebakken. Kostnadene i denne forbindelse vil være forholdsvis beskjedne<strong>og</strong> kan dekkes innenfor driftsbudsjettet.På Trevatna er det ca. 500 hytter som enten er bygd eller inngår i godkjent reguleringsplan.Det er godkjente <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsplaner for disse. De baserer seg på lokale, privateborebrønner <strong>og</strong> infiltrasjonsanlegg. De vil ikke medføre kommunale investeringer, men<strong>kommune</strong>n får arbeid som myndighet i forbindelse med oppfølging av anleggene i anleggs<strong>og</strong>driftsfasen.9.2.3. Tiltak for å hindre forfall i ledningsnettetKommunens avløpsledninger representerer store verdier. For å ta vare på disse <strong>og</strong> hindre atledningsnettet forfaller er det viktig å gjennomføre systematisk vedlikehold <strong>og</strong> fornyelse avavløpsnettet.De senere år har det blitt fornyet avløpsledninger for ca. 1,5 mill. kr årlig. Det er vedtatt å økebeløpet til 2,0 mill. kr fra <strong>2011</strong>. Dette tilsvarer en gjennomsnittlig levetid for ledningene påca. 50 år. Det er et fornuftig nivå, som bør opprettholdes i <strong>hovedplan</strong>perioden. Sanering av<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp koordineres, slik at der det er fornuftig saneres <strong>og</strong>så avløpsledning der<strong>vann</strong>ledningen skal skiftes, <strong>og</strong> omvendt.Følgende avløpsledninger vil bli prioritert i saneringsarbeidet:- Klinikken-Nordberg, etappe 2 <strong>og</strong>3. Sanering av VA-ledninger. Etappe 1 er gjennomført.Etappe 2 er under prosjektering.- Smedvegen – Sørakervegen – Stabbursbakken – Nistuguvegen. Sanering av VAledninger.Lengde ca. 700m.- Breskebakke – Fjordvegen. Sanering av VA-ledninger. Vannledningene er frostutsatteLengde ca. 300m.- Sportshytta. Sanering av VA-ledninger. I dag går avløpet fra 5 hus, idrettsanlegg <strong>og</strong> tobedrifter rett i bekk. For å knytte dette til Hov RA er det nødvendig med 300mledningsanlegg <strong>og</strong> flytting av pumpestasjon.- Skjejordet – Sølvhaugen. Sanering av VA-ledninger. Lengde ca. 800m.- Stenersgata. Sanering av VA-ledninger. Lengde ca. 1.200m.- Holmen, fra Mølla <strong>og</strong> nordover Utett <strong>og</strong> krakkelert avløpsledning av betong saneres.Lengde ca. 300m.- Grimebakken. Sanering av VA-ledninger. Alt av gamle betongledninger saneres.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 54
Hovedavløpsledningen som går med selvfall fra Hvalby til Hov RA. er sannsynligvis dårlig.Denne videoundersøkes før det tas endelig standpunkt til hva som skal gjøres videre.9.2.4. Tiltak for å redusere fremmed<strong>vann</strong>smengderTiltak for å redusere innlekking <strong>og</strong> påslipp av fremmed<strong>vann</strong> vil ha følgende positive effekter:- Reduserer tilførsel av avløps<strong>vann</strong> til ledninger med kapasitetsproblemer. Dette kan igjenføre til mindre overløpsutslipp <strong>og</strong> færre kjelleroversvømmelser.- Reduserer kostnader for <strong>kommune</strong>n på grunn av mindre pumping, <strong>og</strong> mindrekjemikalieforbruk på renseanleggene.- Reduserer utslipp fra renseanlegg.For å redusere innlekking må ledningene enten utskiftes eller rehabiliteres. Reduksjon avpåslipp av over<strong>vann</strong> vil primært skje ved omlegging til separatsystem, men kan <strong>og</strong>så skje vedtiltak for lokal over<strong>vann</strong>sbehandling, der over<strong>vann</strong>et infiltreres eller fordrøyes i grunnen.I saneringsarbeidet vil det være naturlig å prioritere omlegging av det som gjenstår avfellessystem til separatsystem, både på grunn av at dette er de eldste ledningene <strong>og</strong> at en påden måten får størst reduksjon av fremmed<strong>vann</strong>mengder.9.2.5. Tiltak vedrørende private anlegg med egne utslipp.Som grunnlag for oppryddingen i disse anleggene bør det foretas en registrering <strong>og</strong> utarbeidesen lokal forskrift for utslipp fra mindre avløpsanlegg. Før det gis pålegg om oppgradering mådet tas stilling til hvilke eiendommer som i stedet bør knyttes til kommunalt avløpsanlegg.Arbeidene med oppgradering av private anlegg krever ekstra ressurser. Vi har forutsatt at detopprettes en halv stilling for å arbeide med myndighetsoppgaver i forbindelse med mindreavløpsanlegg / opprydding i avløp i spredt bebyggelse. Disse arbeidene kan finansieres ved eteget saksbehandlings- <strong>og</strong> kontrollgebyr. Det vil bli tatt initiativ til et samarbeid med Nordre<strong>Land</strong> om denne oppgaven.Oppgradering av et anlegg til dagens standard vil koste ca. kr. 80.000,- i gjennomsnitt pr.husstand. Dersom vi forutsetter at 400 husstander må oppgradere sine anlegg, vil den totaleprivate investeringskostnaden bli ca. 32 mill. kr.De områdene som har lokale forurensningsproblemer <strong>og</strong> skal ryddes opp innen <strong>2020</strong>, er iprioritert rekkefølge:1. Fallselvas nedbørfelt. Ca. 60 hus.2. <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt. Ca. 100 hus3. Skjeskroken. Ca. 100 hus4. Sedal. Ca. 55 hus5. Tingvoll. Ca. 50 hus6. Bilitt. Ca. 25 hus7. Ligarda. Ca. 25 hus.8. Ringelia. Skole <strong>og</strong> barnehage.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 55
9.2.6. Tiltak for tilkopling av mer bestående bebyggelse til kommunalt avløpsnett.For områdene Fallselvas nedbørfelt, <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt, Skjeskroken, Sedal <strong>og</strong>Tingvoll er det utført en beregning for å vise om det er riktig å knytte deler av områdene tilkommunalt avløpsnett istedenfor å oppgradere hvert enkelt private avløpsanlegg.Beregningene er gjennomført som nåverdiberegninger over en periode på 40 år. På den måtentas det hensyn både til anleggskostnader <strong>og</strong> driftskostnader. Dette er viktig fordioverføringsløsninger vanligvis har høyere investeringskostnader <strong>og</strong> lavere driftskostnader ennlokale løsninger. En nåverdiberegning gir en god bedriftsøkonomisk sammenlikning mellomalternativene.Beregningene tyder på at det vil være riktig å knytte 8 områder med til sammen 268boliger/hytter til kommunalt avløpsanlegg. Disse områdene er:- 5 boliger i Fallselvas nedbørfelt- Fire områder med til sammen 67 boliger/hytter i <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt- 97 boliger/hytter i Skjeskroken- 53 boliger/hytter på Sedal- 47 boliger/hytter på TingvollNødvendige anleggstiltak for å tilknytte disse områdene er tatt med i handlingsplanen.Avløpsanleggene er ikke prosjektert, <strong>og</strong> beregningsusikkerheten er derfor forholdsvis stor.Alle områdene bør derfor vurderes nærmere før det tas endelig beslutning om det skal velgesen kommunal avløpsløsning, ved at det utarbeides forprosjekter for anleggene.I tillegg bør det på grunn av beregningsusikkerheten vurderes nærmere å knytte ytterligere 30hus i Fallselvas nedbørfelt til kommunalt avløpsanlegg.Nåverdiberegningene er nærmere beskrevet i vedlegg 2.9.2.7. Koordinering med andre anleggstiltak.Det bør tilstrebes å samordne fornyelsespr<strong>og</strong>rammene for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp, slik at renovering av<strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsledningene så langt det er fornuftig utføres samtidig på samme strekning. Meddagens priser vil det som regel være mest aktuelt med oppgraving <strong>og</strong> utskifting når to ellerflere ledninger skal renoveres samtidig.Det vil på samme måte ofte være fornuftig å samordne tiltak på <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsnettet medutførelse av veg- eller kabelanlegg. Dette vil være økonomisk gunstig, samtidig som enunngår anleggsarbeid flere ganger på samme sted med de ulempene dette medfører forbefolkningen.Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 56
10. HANDLINGSPLAN10.1. HandlingsplanDet foreslås følgende handlingsplan for tiltak i perioden <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong>. Handlingsplanenmedfører utgifter både for <strong>kommune</strong>n <strong>og</strong> privatpersoner. Fordeling av investeringene pr. år ervist på etterfølgende side. Alle priser er faste med prisnivå <strong>2011</strong>.Kommunale <strong>vann</strong>forsyningsanlegg, nyanlegg:- Investeringer på <strong>vann</strong>behandlingsanlegg 5,0 mill (<strong>2011</strong>-20)- Ånes, nytt høydebasseng <strong>og</strong> nye ledninger (restbeløp) 1,6 mill (<strong>2011</strong>)- Utgifter ved klausulering av <strong>vann</strong>verkene 1,0 mill (<strong>2011</strong>)- Nødstrømstiltak <strong>og</strong> <strong>vann</strong>tank, jfr. beredsk.plan <strong>vann</strong> 0,4 mill (<strong>2011</strong>)- Hov/Fall. Nytt høydebasseng 8,0 mill (2012-13)- Hov/Fall. Tilførselsledning nytt høydebasseng,pluss ny overføringsledning Hov-Fall 6,5 mill (2012-14)- Fluberg høydebasseng, rehabilitering 2,0 mill (2016)Kommunale avløpsanlegg, nyanlegg:- Oppgradering <strong>Land</strong>ås renseanlegg 0,8 mill (<strong>2011</strong>)- Spill<strong>vann</strong>sledning <strong>Land</strong> Sag-nytt høydebasseng-skole 0,7 mill (<strong>2011</strong>)- Hov/Fall, ny spill<strong>vann</strong>sledning 1,1 mill (2014)Kommunale <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsanlegg, nyanlegg:- Nye tilknytninger 3,0 mill (<strong>2011</strong>-20)- Nye tilknytninger, Fallselvas nedbørfelt (5 hus) 0,5 mill (2012)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Nyset (30 hus) 1,5 mill (2012)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Amundstuen (9 hus) 0,7 mill (2013)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Brenden (15 hus) 1,1 mill (2013)- Nye tilknytninger, <strong>Land</strong>åsvatnet, Bjørnstad (13 hus) 1,3 mill (2014)- Nye tilknytninger, Skjeskroken (97 hus) 6,4 mill (2014-16)- Nye tilknytninger, Sedal (53 hus) 3,6 mill (2017)- Nye tilknytninger, Tingvoll (43 hus) 1,1 mill (2018)Kommunale <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløpsanlegg, sanering:- Klinikken-Nordberg, etappe 3 2,2 mill. (<strong>2011</strong>)- Smedvn. - Stabbursbakken – Nistuguvn. 2,5 mill (2012)- Breskebakke – Fjordvn. 0,9 mill (2012)- Sportshytta 1,2 mill (2013)- Skjejordet – Sølvhaugen 2,4 mill (2013)- Stenersgata 4,5 mill (2014)- Holmen, nordover fra Mølla 0,9 mill (2014)- Nord for Ringstad, <strong>vann</strong>ledning 1,0 mill (2015)- Grimebakken 3,0 mill (2015)For perioden 2016 – <strong>2020</strong> settes det av 4,0 mill årlig til saneringstiltak, uten at disse erøremerket spesielle prosjekter.Økning i bemanning:Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 57
Totale årlige kostnader, <strong>vann</strong>(1000 kr)Det foreslås etablert en halv fast stilling til dekning av oppgaver for <strong>kommune</strong>n somforurensningsmyndighet, primært opprydding av avløp i spredt bebyggelse: Årligdriftskostnad 0.3 mill kr. Finansieres ved saksbehandlings- <strong>og</strong> kontrollgebyr.Konsekvenser for driftskostnader:Handlingsplanens konsekvenser for driftskostnadene er vurdert. Momenter i vurderingen harvært:- Alle nyanlegg medfører økte driftskostnader.- Etablering av nytt høydebasseng som erstatter to eksisterende vil medføre redusertedriftskostnader. I tillegg legges det ned 2 trykkøkningsstasjoner.- Alle saneringsprosjektene medfører at gamle dårlige ledninger erstattes med nye. Dettevil føre til reduserte driftskostnader.- Forbedring av driftskontrollen vil kunne medføre redusert behov for manuelt tilsyn.Vi har konkludert med at driftskostnadene totalt sett vil bli tilnærmet uendret.10.2. Konsekvenser for gebyrEn har ikke full dekning av kostnadene for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp gjennom gebyrene. Noe dekkes av<strong>kommune</strong>kassa. I 2010 var dekningsgraden 83,3% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> 93,4% for avløp. Det erpolitisk vedtatt i <strong>kommune</strong>n at en skal ha en dekningsgrad på 90-95% for VA-gebyrene.De foreslåtte tiltakene i handlingsplanen vil medføre at de totale årlige kostnadene i perioden2010–2015 øker med ca. 11,5% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong> ca. 10,8% for avløp, basert på en rente på 3,9%.Dette tilsvarer realøkningen i <strong>vann</strong>- <strong>og</strong> avløpsgebyrene med en dekningsgrad på 2010-nivå.For å komme opp på full kostnadsdekning må gebyrene økes ytterligere ca. 17% for <strong>vann</strong> <strong>og</strong>7% for avløp.Diagram 2 <strong>og</strong> 3 viser hvordan utviklingen i de totale årlige kostnadene for perioden 2010-2015 blir med de tiltakene som er foreslått i denne <strong>hovedplan</strong>en.Diagram 2. Kostnadsutvikling <strong>vann</strong>90008000700060005000400030002000100002010 <strong>2011</strong> 2012 2013 2014 2015Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 58
Totale årlige kostnader, avløp(1000 kr)Diagram 3. Kostnadsutvikling avløp140001200010000800060004000200002010 <strong>2011</strong> 2012 2013 2014 2015Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 59
HANDLINGSPLAN. ANLEGGSTILTAK:Tiltak Sum <strong>2011</strong> 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 <strong>2020</strong>Nyanlegg:Ånes, nytt høydebasseng Odnes (rest) 0,6 0,6Ånes, nye ledninger <strong>Land</strong> sag-Odnes skole (rest) 1,0 1,0Spill<strong>vann</strong>sledning <strong>Land</strong> Sag-Odnes skole 0,7 0,71. Hov/Fall. Nytt høydebasseng 8,0 4,0 4,02. Hov/Fall. Ny tilførselsledn. til nytt6,5 2,0 2,0 2,5høydebasseng, pluss ny overføringsledn. Hov-Fall3. Hov/Fall. Ny spill<strong>vann</strong>sledning 1,1 1,1Klausulering av <strong>vann</strong>verk 1,0 1,0Nødstrømstiltak <strong>og</strong> <strong>vann</strong>tank, jfr beredsk.pl. <strong>vann</strong> 0,4 0,4Nye tilknytn. avløp, Fallselvas nedbørfelt (5 hus) 0,5 0,5Do., <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt, Nyset 1,5Do., <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt, Amundstuen 0,7Do., <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt, Brenden 1,1Do., <strong>Land</strong>åsvatnets nedbørfelt, Bjørnstad 1,3Do., Skjeskroken 1,4 2,5 2,5Do., Sedal 3,6Do., Tingvoll 1,1Nye tilknytninger til kommunale VA-anlegg 3,0 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3Sanering/rehabilitering:Investeringer på <strong>vann</strong>behandlingsanlegg 5,0 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5Oppgradering av <strong>Land</strong>ås renseanlegg 0,8 0,84. Klinikken-Nordberg, etappe 3 2,2 2,25. Smedvn.-Stabbursbakken-Nistuguvn. 2,5 2,56. Breskebakke-Fjordvn. 0,9 0,97. Sportshytta 1,2 1,28. Skjejordet-Sølvhaugen 2,4 2,49. Stenersgata 4,5 4,510. Holmen, nordover fra Mølla 0,9 0,911. Nord for Ringstad, <strong>vann</strong>ledning 1,0 1,0Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 60
Grimebakken 3,0 3,0Oppgradering av Fluberg høydebasseng. 2,0 2,0Sanering 2016-20 20,0 4,0 4,0 4,0 4,0 4,0SUM:HANDLINGSPLAN DRIFTSTILTAKTiltak Sum <strong>2011</strong> 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 <strong>2020</strong>Ny 50% stilling, avløp (myndighetsrollen) 3,0 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3Søndre <strong>Land</strong> <strong>kommune</strong>. Hovedplan<strong>vann</strong> <strong>og</strong> avløp <strong>2011</strong> – <strong>2020</strong> 61