Regn med oss nr 1 - Helgelandskraft
Regn med oss nr 1 - Helgelandskraft
Regn med oss nr 1 - Helgelandskraft
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Rør til fiberoptisk kabel oghøyspentkabel er lagt isamme grøft i veiskuldralangs E12. I grøfta er detfyllt betong.Sikker strømforsyning til den nye tunnellen gjennom Umskardet, fjellstua på Umbukta ogreinslakteriet har vært de viktigste argumentene for den nye høyspentkabelen mellom Moog Umbukta, forteller områdeleder Odd Husnes i HK.Strøm og fiber sammenI en og samme operasjon harHelgelandsKraft sikret strømforsyningenmellom Mo ogUmbukta, og samtidig sørgetfor at Helgeland ogVästerbotten er koblet sammen<strong>med</strong> bredbånd.Gjennom lang tid har HelgelandsKraftvært forberedt på at de måtte gjørenoe <strong>med</strong> strømforsyninga mellom Moog Umbukta. Dette er en av de mestværutsatte områdene på Helgeland.Synergi- Da det ble bestemt at det skulle byggestunnel på E12 gjennomUmskardet, måtte vi sikre strømforsyningapå en helt annen måte enn hvatilfellet har vært. I tillegg er bådereinslakteriet og fjellstua helt avhengigeav en sikker forsyning. Nårinterregprosjektet <strong>med</strong> fiberoptiskbredbåndforbindelse mellom Umeå ogMo i Rana ble lansert omtrent påsamme tid, så vi muligheten av å slådisse to prosjektene sammen, fortellerområdeleder i HelgelandsKraft,Odd Husnes.Støpt kabelgrøftResultatet ble et samarbeidsprosjektmellom flere parter. Fiberprosjektetutløste både interregmidler og RDAmidler.For strømforsyningen harStatens vegvesen deltatt på finansieringssideni tillegg til HelgelandsKraftsom har tatt de største kostnadene.– Teknikken som er brukt for å byggeut strømforsyningen og fiberoptiskbredbåndforbindelse er forholdsvis nyfor vår del. Både høyspentkabel ogfiberoptikken er trukket i rør som erlagt i en støpt kanal ( OPI-kanal )avbetong i ei lita grøft i vegskuldra fragrensen til industriparken på Mo.Etter at kablene er trukket, er grøftafylt over og veikanten er tilbake tilnormalen, forteller Husnes.Spesialutstyr- I sum har dette vært et prosjekt sommange har nytt og vil nyte godt av.Strømforsyninga som nå er lagt gjørat de hytteeierne som ønsker strøm tilsine hytter, vil få det etterhvert, fortellerHusnes.Totalt har prosjektet hatt en kostnadsrammepå 11 millioner kroner,og den nye forsyningen blir tatt i bruktidlig i 2007. ■Kundesenteret svarer1. Ektepar flytter fra hverandre.Ektemannen har strømmen registrert i sittnavn og tegnet fastprisavtale. Hva skjer<strong>med</strong> avtalen når mannen flytter ut?– Ektemannen kan ta <strong>med</strong> seg fastprisavtalentil ny bopel eller fruen kan overtaavtalen mot at det bekreftes skriftlig avbegge.2. Kunden reiser bort 1. des og blir borte til15. jan og lurer på når han skal lese avmåleren– Måleren leses av før han reiser og nårhan er tilbake.Tone Svingen Larsen (fra venstre), AnneLise Sætermo og Torbjørg Myre.4
I mål <strong>med</strong> sertifiseringEtter flere års systematiskarbeid får HelgelandsKraft nåsin NS-EN ISO 9001 sertifisering.Kun sju av landets 350kraftselskap har en slik sertifisering.– HelgelandsKraft skal være enbedrift der all aktivitet er i samsvar<strong>med</strong> de eksterne og interne krav ogforventninger som stilles til virksomheten.Kvaliteten på våre produkter,tjenester og prosesser skal kontinuerligforbedres for å sikre effektivitetog omdømme, sier administrerendedirektør Ove A. Brattbakk.Arbeidet har involvert alle ansatte.Sertfiseringen er det NemkoCertification som foretar, etter å hagått grundig gjennom og hatt revisjonav HKs kvalitetssystem.– ISO 9001 er omfattende i sine krav.Den bygger på åtte ledelsesprinsipperog fremstår som et viktig verktøy forforbedringer og økt effektivitet.Sentralt står lederskap, kundeorientering,prosessorientering og kontinuerligforbedring, opplyser kvalitetslederi HK, Lene Tokle. ■Kvalitetsleder Lene Tokle <strong>med</strong> diplometsom viser at HelgelandsKraft harfått NS-EN ISO 9001 sertifisering.Topp moderne superveteranNorgesvinduet SvenningdalAS har investert 20 millionerkroner i nytt topp moderneproduksjonsutstyr. Hver dagproduserer den nesten 90 årgamle hjørnestensbedriften300 nye vinduer og dører.– Vi legger opp til en så effektiv produksjonsom mulig. Det har værtbakgrunnen for at vår siste investeringvar ei produksjonslinje somkapper, profilerer, og bearbeideralle deler til dør- og vindusproduksjonen,nesten uten omstillingstider.HjørnesteinDet sier fabrikksjef Ragnar Elstadved Norgesvinduet Svenningdal.Hjørnesteinsbedriften sysselsetter100 personer fra Grane, Hattfjelldal,Vefsn, Namskogan og Brønnøy. 85av disse har sitt daglige arbeid iproduksjonen. Den 90 år gamlebedriften har i 2006 passert budjettmålene<strong>med</strong> ei omsetning på 100millioner kroner.Hver dag produseres det om lag300 nye vinduer ved bedriften. Vibruker daglig om lag 2.500 meterråmaterialer, i all hovedsak limtresom vi får fra Tyskland og Baltikum.Halvparten av disse vinduene erspesialtilpasset når det gjeldermaling, glass , type og størrelse.Fabrikksjef Ragnar Elstad legger vekt på en effektiv produksjon og høy kvalitet.Hver uke går det i gjennomsnitt 8vogntog <strong>med</strong> vinduer og dører frafabrikken. Noe fraktes direkte <strong>med</strong>bil til gr<strong>oss</strong>ist eller til byggeplass.En del skipes også fra Mosjøen,opplyser fabrikksjefen.Han har selv gått en god skole vedfabrikken. I 20 år har han værtansatt, og gått gradene fram til hanfor to år siden overtok som fabrikksjef.Effektivitet– Effektivitet i produksjonen er heltEffektivitet i produksjonen er heltnødvendig om vi skal kunne konkurrerei et meget stramt marked.Prisepresset er stort, derfor ervolum svært viktig, sier han.Det aller meste av produksjonenhavner hos gr<strong>oss</strong>ister og entreprenøreri Norge. Om lag fem prosentav produksjonen eksporteres tilScottland.Vi leverer vinduer <strong>med</strong> tiårs garanti. Et moderne vindu børnormalt ha en levetid på 20 år, ellermer. Kvalitet er et stikkord for allevåre produkter, enten det dreier segom ulike typer vinduer eller dører,sier Elstad. ■5
Vår visjon:HelgelandsKraft –en aktiv verdiskaperfor regionenVår forretningsidé:HK skal gi kunde- og eiertilfredshet ved på et forretningsmessig grunnlag drive og utvikle:• virksomhet innen produksjon, overføring og omsetting av energi• annen aktivitet <strong>med</strong> naturlig tilknytningKlondykeOptimist etteralvorlig ulykke– Jeg er optimist og tror jegskal komme meg godt etterden dramatiske ulykken.Det sier 22 år gamle Vegar DalenAndersen fra Sandnessjøen.19. juli 2006 var lærlingen på arbeidfor HelgelandsKraft på Dønna. Menshan sto i toppen av en stolpe og skullemontere et linjestrekk, veltet stolpen.Vegar falt ned og stolpen veltet overhan. Med indre blødninger, alvorligebruddskader i bekkenet og en brukketarm, ble han hentet <strong>med</strong> helikopterog brakt til sykehus.Vegar DalenAndersen går tilopptrening vedsykehuset iSandnessjøenetter den alvorligearbeidsulykken påDønna i juli 2006. –Jeg håper å bli såfrisk som mulig,sier han.Helikopter– Tilfeldigvis var ambulansehelikoptereti nærheten. De var raskt på plassog ga førstehjelp. Jeg var bevisst heletiden, men hadde store smerter, fortellerhan.Helikopteret fløy til Sandnessjøensykehus, der legene startet behandlingen.Utpå dagen den 19. juli blehan fløyet <strong>med</strong> ambulansefly tilUniversitetssykehuset i Tromsø.Tilstanden var ustabil og ble betegnetsom alvorlig.– Operasjonen måtte utsettes fordijeg hadde indre blødninger. Det enestesom vistes utenpå etter ulykka, varet skrubbsår på det ene kneet, sierhan.Etterhvert kunne operasjonengjennomføres. Men først etter tomåneder på sykehus kom han hjem tilfamilien i Sandnessjøen.Livet snudd på hodet– Jeg fikk livet snudd på hodet i løpetav noen sekunder. Fra å være aktivble jeg låst til senga i mange uker.Det har vel antakelig vis vært det tøffeste.Nå ser jeg framover, og håperjeg skal bli bra. Da ulykken skjeddegikk jeg bare og ventet på å få avleggefagprøven i drømmeyrket. Legene iTromsø har sagt til meg at jeg børtenke på et annet yrke enn montørfaget,sier han.Vegar roser både familien, venner ogHelgelandsKraft for god oppfølging.Særlig har støtten fra familien ogvenner vært viktig.– Nå går jeg tre dager til opptreningved sykehuset i Sandnessjøen. Hvorlenge jeg skal drive <strong>med</strong> det, vet jegikke. Men jeg håper å bli så frisk sommulig, og å starte på en ny utdanning.Dersom sjansen byr seg, vil jeg merenn gjerne jobbe i HK, slår den nøkterneungdommen fast. ■Det planlegges 120 nye småkraftverkpå Helgeland. Helgelands-Kraft skal sørge for at strømmenfra disse kraftverkene kommerinn i linjenettet.– Det er nestenklondykestemning.Vi har registrert120 nyesmåkraftverkprosjekterrundt ompå Helgeland.Noen av prosjekteneer på planleggingsstadietogØystein Storvoll andre står på terskelentil å starteopp. De aller fleste bygges av private.Det sier energiingeniør i Helgelands-Kraft, Øystein Storvoll. I disse dagerplanlegges nye kraftlinjer i høyt tempo.HelgelandsKraft er pliktig til å ta i motstrømmen småkraftverkene produserer.Kostnadene ved nettutbyggingener det kraftutbyggeren som må bære.200 kilometer linjenett– Vi regner <strong>med</strong> å måtte bygge om lag200 kilometer <strong>med</strong> nye linjer for åkunne få strømmen fra alle småkraftverkeneinn i vårt overliggende ledningsnett.Bare ved utbyggingen avKrutåga vil investeringskostnadene inye linjer beløpe seg til nærmere 100millioner kroner, forteller Storvoll.Når det gjelder linjebygginga tilknyttetsmåkraftverk i Krutåga, vilHelgelandsKraft se dette i sammenhengmen forsyningssikkerheten tilhele Hattfjelldal kommune.– Så langt som mulig forsøker vi åtenke synergier når nye linjer bygges.Det gjør vi blant annet i Hattfjelldal,forteller Storvoll.UtfordringI tillegg til dette prosjektet skal detogså bygges nye linjer for å ta håndom strømmen fra tre småkraftverk6
HelgelandsKraft eies av 14 kommuner på Helgeland,og verdiene som skapes pløyes på forskjellige måtertilbake til eierkommunene. Både direkte, i form avavkastning, og indirekte i form av innkjøp ogsamarbeidsprosjekter <strong>med</strong> idrett og kulturliv.ke for småkraftverksom ligger på nordsida av Røsvatn.– Men de aller største utfordringenehar vi etter alt å dømme i Nord-Ranaog småkraftverkene som planlegges idette området. Bare disse utbyggingeneinnebærer et tilskudd på 100megawatt. Dersom alle de 120 småkraftverkeneblir realisert, innebærerdet en økt kraftproduksjon påHelgeland tilsvarende 1 tWh, opplyserStorvoll. ■Tjener penger fra dag enFor tre års siden staret FrankRune Pedersen og Bjørn IvarSteinslett detaljplanleggingen avSvartvasselva minikraftverk. I daggår prøvedriften for full maskin.11 millioner kroner i investert kapital,en velvillig bankforbindelse, mangetusen arbeidstimer og gode rådgiverehar gjort at prøvedriften vedSvartvasselva minikraftverk går forfullt. Anlegget er planlagt å ha engjennomsnittlig årsproduksjon på 5GWh.Støttespillere– For vår del har byggingen gått forholdsvisgreit. Men den har kostetsvært mange arbeidstimer. Vi har ogsåhatt gode rådgivere som har gitt <strong>oss</strong>råd både underveis og i planleggingsfasen.Men avgjørelsene for om vi skullegjøre det slik eller slik, har vi tatt selv. Iettertid er det godt å se at de beslutningenevi har tatt, så langt ser ut til åha vært riktige, forteller Frank RunePedersen og Bjørn Ivar Steinslett.Til nye utbyggere av mini- og småkraftverkanbefaler de å finne en godbankforbindelse på et tidlig stadium.– Vi opplevde det som en stor utfordringå finne fram til en bankforbindelsesom virkelig hadde tro på prosjektet.DNB har støttet <strong>oss</strong> hele veien.De har vært svært ryddige og en godstøttespiller hele veien, sier de to.God økonomiAllerede første driftsår vil de to tjenepenger på anlegget. De har tegnet enfemårs fastprisavtale <strong>med</strong> Helgelands-Frank RunePedersen ogBjørn IvarSteinslett ersvært tilfreds<strong>med</strong> at prøvproduksjonengårmeget godt iSvartvasselvaminikraftverk.Totalt planlegges120 nye mini- ogsmåkraftverkrundt om på heleHelgeland.Kraft om levering av strøm.– Etterhvert vil fortjenesten påanlegget øke, sier Pedersen.Grunnen og vannfallet har de leid avStatskog. Hele kraftstasjonen liggerusjenert til. Kraftproduksjonen styresved datateknikk, og kan i prinsippetskje hvor som helst, bare det er tilgangpå internett. – Vi har jevnlig tilsyn, oger det noe galt, så går alarmen påmobiltelefonene vi har <strong>med</strong> <strong>oss</strong>, sierde. ■7
Allsidig lag <strong>med</strong> storslåtte anleggNår B<strong>oss</strong>mo & Ytteren IL feirer100 år i 2008 skal det merkes.Ikke minst når det gjelder storearrangementer, både ski ogfotball.– Denne vinteren ligger vi litt på været,bokstavellig talt. Men jeg vet det jobbes<strong>med</strong> større arrangementer når vijubilerer i 2008. Det forteller klubbveteranKetil Braaten.For hele Rana– Dette er et anlegg for hele befolkningeni Rana. Her kjøres det alpint iflere bakker, her finnes hoppbakker,lysløype, skiskytterstadion, turløyper,turstier, kafe, forsamlingslokaler, oglike i nærheten har idrettslaget flerefotballbaner <strong>med</strong> aktivitet året rundt. Itillegg spilles det håndball og drivesbarneidrett på flere nivå.B<strong>oss</strong>mo & Ytteren IL driver en meget allsidig virksomhet. Svært mange barn ogungdommer bruker mye av sin fritid hos <strong>oss</strong>, enten de er opptatt av ski, fotball,friidrett, håndball, hopp, skiskyting eller alping, sier Ketil Braaten.47.000 passeringerSiste sesong var det 47.000 passeringeri langrennsløypa. Rundt 150.000mennesker var innom stadion. Det blesolgt 500 årskort i alpinbakken ogkjørt 500.000 turer i heisanlegget.Knapt noe idrettslag kan vise til en såSudokuallsidig aktivitet i så flotte anlegg.– Det skal noe til å drive dette. Altskjer på dugnad, bortsett fra driften avalpinanlegget, der vi leier inn folk isesongen. Vi er også helt avhengige avstøttespillere i næringslivet, og ermeget godt fornøyd <strong>med</strong> at vi har entreårsavtale <strong>med</strong> HelgelandsKraft påplass, forteller Braaten.Laget har om lag 1.200 unge og litteldre <strong>med</strong>lemmer. Mange av dem harhevdet seg helt i toppen innen flereidretter. ■Adresse:Industrivn. 7 – 8657 Mosjøenwww.helgelandskraft.noSENTRALBORD 75 10 00 00KUNDESENTRET 75 10 00 33MÅLERTELEFON 800 33 288FEILMELDING 75 10 07 51Redaksjon: Arild Inge MarkussenTekst, foto, layout: HA reklame,MosjøenTrykk: Hojem Trykkeri asOpplag: 37500 stkREGN MED OSS