1048898_Skolelederen_5_15_korr3
1048898_Skolelederen_5_15_korr3
1048898_Skolelederen_5_15_korr3
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SKOLELEDEREN<br />
Nr. 5–juni 20<strong>15</strong> • Fagblad for skoleledelse<br />
Skolen har bedret gjennomføring<br />
fra 75 % til 91 % på tre år<br />
s 8: Aktiv skoleeier med mye på programmet<br />
s 12: Prof. Hargreaves og Sahlberg: Hvorfor bør PISA bevares?<br />
s. 8 s.12<br />
s. 14<br />
s 14: Utvalgsleder Sten Ludvigsen om fremtidens skole
STED: Hotell Radisson Blu Bryggen<br />
PÅMELDINGSFRIST: 25.august 20<strong>15</strong><br />
KONFERANSEPRIS: Medlemmer av Skolelederforbundet kr. 900.-, andre kr. 1.600.-<br />
Festmiddag inkl. drikke: kr. 800.- SKOLEBESØK på Nordahl Grieg: Kr. 300.-<br />
Mer informasjon:: www.bergenskonferansen.skolelederforbundet.no<br />
Påmelding: www.bergenskonf20<strong>15</strong>.axaco.se
LEDER<br />
SKOLELEDEREN<br />
– fagblad for skoleledelse<br />
Nr. 5 20<strong>15</strong> – 29. årgang<br />
Utgiver:<br />
Skolelederforbundet<br />
Øvre Vollgt. 11, 0<strong>15</strong>8 Oslo<br />
Postadresse:<br />
Postboks 431 Sentrum, 0103 Oslo<br />
Tlf. 24 10 19 00<br />
E-post: post@skolelederforbundet.no<br />
Web: www.skolelederforbundet.no<br />
Skolelederforbundet er medlem av YS<br />
Ansvarlig redaktør:<br />
Tormod Smedstad<br />
Tlf. 24 10 19 16<br />
E-post: tsm@skolelederforbundet.no<br />
Sats og trykk:<br />
Merkur Grafisk AS<br />
Tlf. 23 33 92 00<br />
Merkur Grafisk AS er godkjent som<br />
svanemerket bedrift. Merkur Grafisk AS<br />
er PSO-sertifisert.<br />
Godkjent opplag 2. halvår 2012 og<br />
1. halvår 2013: 6142 eks.<br />
ISSN 082-2062<br />
Signerte artikler gjenspeiler ikke<br />
nødvendigvis forbundets mening, og står<br />
for forfatterens egen regning.<br />
Annonse:<br />
Lars-Kristian Berg<br />
Tlf. 930 03 338<br />
E-post: lakris@lakrismedia.no<br />
Utgivelsesplan<br />
Nr Materialfrist Utgivelse<br />
1 14.01 23.01<br />
2 17.02 27.02<br />
3 18.03 27.03<br />
4 23.04 04.05<br />
5 01.06 10.06<br />
6 19.08 28.08<br />
7 16.09 25.09<br />
8 14.10 23.10<br />
9 10.11 19.11<br />
10 08.12 17.12<br />
Jeg hadde nylig gleden av å være gjest ved Norges Politilederlags konferanse. Vel <strong>15</strong>0<br />
politiledere var samlet til to dager med faglig påfyll, debatter og erfaringsutveksling.<br />
Til konferansen med temaet ««Ett» bedre politi – for hvem?» var både politidirektør og<br />
riksadvokat invitert til å formidle tanker om fremtidens politi generelt, og spesielt sett i<br />
lys av den store politireformen som behandles i disse dager. Et høydepunkt var debatten<br />
der sentrale stortingspolitikere fra de fleste partier ble utfordret i forhold til konsekvenser<br />
av «Nærpolitireformen». Mitt inntrykk var at debatten raskt ble preget av<br />
uenigheten om de foreslåtte tiltakene i «Nærpolitireformen» snarere bar preg av en<br />
«Fjernpolitireform».<br />
At mange politiledere er både skeptiske og bekymret, ga debatten et tydelig bilde av.<br />
I likhet med flere reformer vi i utdanningssektoren har vært berørt av, synes også<br />
denne politireformen å bære preg av at «verden» ser ulik ut avhengig av om du står nær<br />
der tjenestene skal leveres enn om du har en overordnet rolle. Selv om det sies at det<br />
har vært gode høringsprosesser, var bekymringen blant politilederne merkbar i forhold<br />
til om forslagene til endring gir rom for å møte ulike lokale behov og forutsetninger.<br />
Om reformen blir vellykket og gir innbyggerne i hele landet større grad av trygghet<br />
avhenger i stor grad av politiledere rundt om i landet. Det er hvordan forslag til tiltak<br />
forstås, formidles og omsettes av lederne til praktisk handling som avgjør om<br />
endringene forankres og følges opp av den enkelte medarbeider og fører til ny og<br />
ønsket praksis.<br />
De aller fleste ledere i oppvekst- og opplæringssektoren har rikelig erfaring med<br />
endringer og reformer og kjenner seg nok godt igjen i situasjonen politilederne står i.<br />
Men kanskje er vi kommet et steg lenger i forhold til implementering av endringer? Det<br />
er i alle fall stor aksept for at endringer er krevende og stiller store krav til godt lederskap,<br />
tett oppfølging, kultur og struktur for samhandling og gode dialoger både<br />
horisontalt og vertikalt på alle nivå. Blant annet er Ungdomstrinnstrategien eksempel<br />
der implementeringsutfordringen tas på alvor.<br />
Vi nærmer oss lokalvalg. Politikernes utfordring er å love så mye at de vinner valget,<br />
men ikke mye mer enn de kan innfri hvis de har ambisjon om gjenvalg. Jeg tar vel ikke<br />
mye feil om jeg antar at også i høstens valg blir oppvekst og opplæring gjenstand for<br />
oppmerksomhet. Løftene som er nedfelt i partiprogrammene er det «fotfolket» og<br />
lederne som får ansvar for å levere i praksis – ofte uavhengig av om nødvendige rammevilkår<br />
er på plass.<br />
Krav og utfordringer ledere i politiet og i oppvekst- og opplæringssektoren står<br />
overfor er naturligvis forskjellige, men det er også viktige fellestrekk. At lederne har<br />
relevant kompetanse og tilstrekkelige rammebetingelser er to av dem. Den nasjonale<br />
rektor- og styrerutdanningen har vist seg å være svært verdifull for lederne i skole og<br />
barnehage, og politilederne etterspør også tilsvarende mulighet for påfyll av<br />
kompetanse.<br />
Ambisiøse krav til økt resultatoppnåelse, koblet med strammere kommuneøkonomi,<br />
er ingen god miks, men dessverre hverdagen for mange av våre medlemmer. Lettere blir<br />
ikke situasjonen av at en del foreldre stiller stadig større krav på vegne av eget barn,<br />
med de mulige uheldige konsekvenser det kan ha for fellesskapet. Ingen er tjent med at<br />
dyktige ledere, som ikke ser mulighet til å innfri krav og forventninger, velger å si opp<br />
jobben slik vi har sett eksempler på denne våren. Det er ikke bra verken for lederen selv<br />
eller skolens ansatte og elever. Det er også svært uheldig i forhold til<br />
rekruttering til jobb i skolen generelt, både som leder og lærer.<br />
Med andre ord – en kritisk situasjon både for dagens og morgendagens<br />
samfunn som krever umiddelbar handling av de ansvarlige<br />
politikere både på sentralt og lokalt nivå!<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 3
REDAKTØRENS TASTETRYKK<br />
Tragiske tall<br />
1 2013 var det 39 millioner unge mellom<br />
16 og 29 år i OECD-landene som<br />
verken var i arbeid, i studier eller i<br />
opplæring. Tallene fra 2014 viser<br />
ingen forbedring. OECD-direktør<br />
Andreas Schleicher var i Norge for å<br />
legge fram OECDs Skills Outlook<br />
20<strong>15</strong> (se omtale på denne siden) – og<br />
han understreket hvilken enorm sløsing<br />
dette er med menneskelig potensiale.<br />
Det er en individuell tragedie for<br />
alle dem som er rammet – samtidig<br />
som det utgjør en tapt investering<br />
fordi den kompetansen og de egenskapene<br />
som oppnås under utdanningen,<br />
ikke blir tatt i bruk.<br />
De høye tallene har selvsagt sammenheng<br />
med finanskrisen. I land<br />
som Hellas og Spania var det for<br />
eksempel over 25 % unge som verken<br />
var i jobb, studier eller opplæring i<br />
2013.<br />
En ting er at de som karakteriseres<br />
som å ha lav kompetanse har vansker<br />
med å komme ut i arbeidslivet. 10 %<br />
går ut av skolen med dårlige lese- og<br />
skriveferdigheter, mens 14 % har dårlige<br />
regneferdigheter. Over 40 % av de<br />
som slutter skolen har dårlige lese-,<br />
skrive og regneferdigheter. En annen<br />
ting er at også mange med solid kompetanse<br />
har problemer med å finne<br />
jobb. Uten erfaring fra arbeidsmarkedet<br />
står du svakere; en ond sirkel.<br />
Vekstraten i økonomien i mange<br />
europeiske land forventes å være lav<br />
framover. OECD har likevel noen råd.<br />
Det påpekes blant annet at det å ha<br />
førskole/barnehager med høy kvalitet<br />
kan bidra til å dempe forskjellene når<br />
det gjelder utfallet av utdanningen.<br />
Skolene må vektlegge forskjellig type<br />
kunnskap: å utvikle sosial og emosjonell<br />
kompetanse ved siden av basisferdighetene<br />
vil hjelpe på for tidlig frafall.<br />
Et annet råd er at pedagoger og<br />
arbeidsgivere kan samarbeide for å<br />
oppnå den typen kompetanse det er<br />
behov for og ta denne i bruk fra starten<br />
av de unges arbeidsliv. Når mange<br />
unge starter sitt arbeidsliv med midlertidige<br />
kontrakter, må en sørge for<br />
at disse fører til springbrett for varig<br />
arbeid. Det må stimuleres til å ansette<br />
unge med liten arbeidserfaring.<br />
Det å identifisere og hjelpe unge<br />
som har falt ut av utdanning og<br />
arbeidsliv gjennom offentlige sysselsettingstjenester,<br />
sosiale institusjoner<br />
og utdannings- og opplæringssystemer,<br />
kan gi mange en ny sjanse.<br />
Norge ligger ikke på topp av<br />
OECDs statistikker når det gjelder<br />
mange av de sammenlikningene som<br />
er foretatt i Skills Outlook; vi ligger<br />
ofte «midt i» – nær OECD-gjennomsnittet.<br />
Rapporten kan du lese på<br />
www.oecd.org/bookshop.<br />
Bekymret for<br />
unge utenfor<br />
utdanning og<br />
arbeid<br />
20 millioner unge voksne i<br />
OECD er ikke i utdanning, og<br />
søker heller ikke jobb. Antallet<br />
unge i denne situasjonen er<br />
økende, også i Norge. Det er en<br />
gruppe det kan bli krevende å<br />
få i arbeid i årene som kommer.<br />
- Skills Outlook viser at unge utenfor<br />
utdanning og arbeidsliv har en høy pris,<br />
sa direktør Andreas Schleicher i OECD<br />
da han la fram rapporten på et møte i<br />
Kunnskapsdepartementet.<br />
(Foto: Tormod Smedstad)<br />
4<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
SKOLELEDERENS FAVORITTER<br />
navn Ronny Sollien Engebråten<br />
stilling Assisterende rektor<br />
skole Bogstad skole<br />
skoleslag/elevtall<br />
Barneskole med 390 elever<br />
Hva er din viktigste egenskap som skoleleder?<br />
Handlekraftig- empatisk- tydelig og ambisiøs.<br />
Blomstene springer ut – og vi etter dem? (foto: T.Smedstad)<br />
– Skills Outlook viser at unge utenfor<br />
utdanning og arbeidsliv har en høy pris,<br />
sier direktør Andreas Schleicher i<br />
OECD. Dette går frem av den ferske<br />
rapporten Skills Outlook 20<strong>15</strong>: Youth, Skills<br />
and Employability, som han presenterte<br />
i Kunnskapsdepartementet.<br />
Rapporten er den første i en serie<br />
som er tenkt publisert annethvert år.<br />
Årets rapport handler om hvordan man<br />
kan få flere unge voksne inn i arbeidsmarkedet.<br />
Går glipp av store ressurser<br />
– Vi må ta tak i den gruppen unge som<br />
står i fare for å havne utenfor arbeidslivet.<br />
Det er viktig både for den enkelte<br />
og for samfunnet, sier kunnskapsminister<br />
Torbjørn Røe Isaksen.<br />
Skills Outlook viser at unge utenfor<br />
utdanning og arbeidsliv har en høy pris.<br />
En person som verken er i utdanning<br />
eller arbeid koster samfunnet et tosifret<br />
antall millioner kroner i løpet av et liv.<br />
I tillegg kommer kostnadene for den<br />
enkelte, som er langt vanskeligere å<br />
måle i kroner og øre.<br />
– Samfunnet får glipp av store ressurser<br />
hvis disse menneskene forblir<br />
utenfor arbeidslivet. For å opprettholde<br />
velferden i fremtiden, er vi avhengige at<br />
hver enkelt av oss får utnyttet sitt potensial,<br />
sier Røe Isaksen.<br />
Rangerer Norge<br />
Rapporten inneholder blant annet et<br />
”Skills Scoreboard” som rangerer Norge<br />
og en rekke land etter hvordan utdanningssystemet<br />
ivaretar befolkningens<br />
kompetanse, og hvordan arbeidslivet<br />
nyttiggjør seg av den. En rekke av<br />
utford ringene i den nye rapporten er<br />
kjente problemstillinger fra tidligere<br />
publikasjoner fra OECD, som OECDs<br />
Diagnostic Report og Skill Strategy Action<br />
Report.<br />
– Regjeringen arbeider med å følge<br />
opp OECDs anbefalinger i Skills Strategy<br />
Action Report. Partene i arbeidslivet<br />
vil bli invitert inn for å bidra til en<br />
nasjonal kompetansepolitisk strategi,<br />
sier Røe Isaksen.<br />
Viktige mål er å få bedre samsvar mellom<br />
tilbud og etterspørsel etter kompetanse,<br />
mer læring i arbeidslivet, og<br />
bedre utvikling og anvendelse av voksnes<br />
kompetanse. I tillegg arbeider regjeringen<br />
aktivt med å forebygge frafall i<br />
videregående opplæring.<br />
– Regjeringen har nedsatt et ekspertutvalg<br />
som skal utrede hvordan den<br />
livslange karriereveiledningen i Norge<br />
kan styrkes. Utvalget har hatt sine første<br />
møter og er i gang med arbeidet, fortsetter<br />
Isaksen.<br />
Faller mellom alle stoler<br />
I tillegg jobber Kunnskapsdepartementet,<br />
Arbeids- og sosialdepartementet og<br />
Barne- likestillings- og inkluderingsdepartementet<br />
med en stortingsmelding<br />
om livslang læring og utenforskap.<br />
– En del voksne faller mellom alle<br />
stoler i hjelpeapparatet, for eksempel de<br />
som har behov for grunnleggende leseog<br />
skriveopplæring. Det er kjent fra før,<br />
og bekreftes nå av OECD-rapporten,<br />
avslutter ministeren.<br />
(Fra Kunnskapsdepartementet)<br />
Hva er ditt beste råd til en nyansatt lærer?<br />
Bygg relasjoner. Vis elevene at du er glad i<br />
dem, se hver enkelt elev, finn den autoritative<br />
klasselederen i deg, våg å prøve ut ulike<br />
arbeidsmetoder, la elevene være aktive og<br />
fokuser på læring hos elevene.<br />
Hvilke egenskaper har din favorittlærer?<br />
Dyktig klasseleder som sprer om seg med<br />
varme, humor, kunnskap og glede. En lærer<br />
som lar elevene slippe til og skaper positiv<br />
uro i klasserommet.<br />
Hvis du fikk være elev for en dag, hvordan<br />
ville din favorittdag se ut?<br />
Jeg blir møtt av en glad og blid kontaktlærer<br />
som har glimt i øyet, rusker meg i håret og<br />
sier, glad for å se deg Ronny, før han pirrer<br />
nysgjerrigheten min med et naturfageksperiment<br />
som vi i etterkant diskuterer og<br />
konkluderer. Deretter bærer det løs med<br />
rollespill i norsktimen med utgangspunkt i en<br />
gitt tekst fra dagen før, og alt avsluttes med to<br />
timer kroppsøving. Hele dagen bruker vi<br />
læringspartnere, slik at jeg får tilfredsstilt<br />
taletrangen og refleksjonen.<br />
Hvilken bok er du glad for at du har lest?<br />
De hengte revenes skog av Arto Paasilinna.<br />
Hva slags musikk lytter du til når du er i godt<br />
humør?<br />
Det ungdommene i huset hører på, og litt Bo<br />
Kaspers orkester og Cornelis Vreeswijk.<br />
Hva serverer du helst når du får gode venner<br />
på besøk?<br />
En eller annen rett fra kokebøkene til Jamie<br />
Oliver.<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 5
– Fantastisk å få jobbe med<br />
YS’ bistands- og solidaritetsprosjekt!<br />
Tidligere YS-leder Randi Bjørgen koordinerer et samarbeid med fagorganisasjoner i det sørlige<br />
Afrika. Mange YS-forbund har engasjert seg i prosjektet «Basic right», og Bjørgen påpeker at<br />
støtten fra Norad, YS og forbundene har stor betydning.<br />
TEKST OG FOTO: ELLEN FJELDSTAD<br />
– Pengene rekker langt i Afrika, sa Bjørgen<br />
som takket forbundene som har gitt<br />
økonomisk bistand samt effekter og<br />
utstyr til konferanser og møter i mange<br />
år. Nylig bevilget et YS- forbund<br />
100 000 til prosjektet, og Norad har gitt<br />
tilsagn om midler for en ny 2-årsperiode.<br />
Selv pendler Bjørgen mellom Norge<br />
og Afrika, og i bagasjen er det alltid en<br />
ekstra koffert med effekter fra forbundene.<br />
Nå ønsker hun seg penger blant<br />
annet til å innrede et kontor for den<br />
regionale sammenslutningen som nettopp<br />
har kommet på plass.<br />
Omfatter fagorganisasjoner i ni land<br />
YS har siden slutten av 90-tallet hatt et<br />
Norad-finansiert prosjektsamarbeid<br />
med fagorganisasjoner i det sørlige<br />
Afrika. Det startet med organisasjoner<br />
fra tre land, nå er hele 9 land med i<br />
«Basic right». Primært er det et samarbeid<br />
med organisasjoner i offentlig<br />
sektor, men mange oppgaver har blitt<br />
privatisert, og prosjektet omfatter<br />
ansatte både i private og offentlige virksomheter.<br />
Alle organisasjonene er partipolitisk<br />
uavhengige.<br />
– Etter seks år har vi fått på plass en<br />
regional sammenslutning, med valgt<br />
ledelse og et lokalt sekretariat. Vi har<br />
fått et kontor og har en felles møteplass<br />
for utveksling av erfaringer, sa Bjørgen.<br />
Størst vekt på skolering<br />
Hovedmålet er å skolere organisasjonenes<br />
ledelse, tillitsvalgte og medlemmer<br />
i menneskerettigheter, demokratiske<br />
YS-leder Jorunn Berland og prosjektleder i «Basic Right» Randi Bjørgen.<br />
– og faglige rettigheter. Bjørgen deltar<br />
selv på seminarene, det holdes fire<br />
årlige seminarer i hvert av de ni landene.<br />
– Nå har vi fokus på korrupsjon,<br />
klima og miljø og likestilling, sa Bjørgen<br />
da hun orienterte forbundslederne<br />
om prosjektet. Hun var svært fornøyd<br />
med at et charter som binder alle organisasjonene<br />
til å vise nulltoleranse mot<br />
korrupsjon, er kommet på plass. Seminarene<br />
har også gitt deltagerne trygghet<br />
slik at de har mot til å kritisere korrupsjon<br />
i det offentlige rom.<br />
Kvinnekomiteer<br />
Bjørgen trakk fram arbeidet med likestilling<br />
som har gitt kvinner styrke til å<br />
kreve rettigheter i arbeidslivet, men som<br />
også har bedret manges private situasjon.<br />
Hun viste til at det er kvinner som<br />
gjennom prosjektet har fått posisjoner<br />
som gjør at de kan påvirke viktige samfunnsområder.<br />
Kvinnekomiteer er nå<br />
opprettet både i organisasjoner og i<br />
regionale ledd.<br />
Hovedprosjektet har også ført til at<br />
små bistandsprosjekter har kommet i<br />
gang. Bjørgen fortalte om tre yrkesforbund<br />
i Delta som er i gang med å bygge<br />
opp en barnehage, bore etter vann og<br />
starte et ernæringsprosjekt for mødre i<br />
Malawi.<br />
– Randi har et stort hjerte for prosjektet<br />
vårt i det sørlige Afrika, og resultatene av<br />
prosjektet så langt viser at vi har rett kvinne<br />
på rett plass, oppsummerte YS-leder Jorunn<br />
Berland etter orienteringen på forbundsledermøtet.<br />
6<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
Enkelt<br />
Veilederen.no<br />
Enklere<br />
Vårt oppslagsverk har blitt populært<br />
fordi det er enkelt å bruke.<br />
Veilederen.no på internett er enda enklere.<br />
Og mer omfattende. Nå er reglene du<br />
leter etter bare et tastetrykk unna.<br />
Ferdig tolket. Og enkelt fortalt.
AKTIV SKOLEEIER MED<br />
Sandnes kommune jobber etter en aksjonslæringsmodell der kunnskapsdeling står sentralt.<br />
Hensikten er å utnytte medarbeidernes eksisterende kunnskap og forsøke å integrere den i de nye<br />
utviklingsprosesser som iverksettes.<br />
TEKST OG FOTO: TORMOD SMEDSTAD<br />
Kvalitetsplan<br />
Sandnes kommune har 30 grunnskoler<br />
med omtrent 9200 elever. Disse er fordelt<br />
på 21 barneskoler, 8 ungdomsskoler<br />
og en 1–10 skole. Kommunen har egen<br />
kommunaldirektør for skole – med en<br />
stab på 7 rådgivere. En av disse er Hege<br />
Egaas Røen. Vi har tatt kontakt for å<br />
høre mer om Kvalitetsplanen som er<br />
utarbeidet, om lederutvikling og et EUprosjekt<br />
som kommunen deltar i.<br />
– Vårt mål er at alle involverte skal<br />
ha et eierforhold til planen. Politisk nivå<br />
er engasjert, likeså ansatte, elever og<br />
foreldre, forteller Røen. Det har vært<br />
arbeidsseminarer, dialogkonferanser,<br />
studietur og drøfting på rektormøter.<br />
Planen som nå foreligger beskriver hva<br />
man legger i kvalitet innenfor 5 ulike<br />
områder, og den vil bli fulgt opp og<br />
operasjonalisert på hver skole.<br />
Områdene som beskrives i planen er<br />
Kvalitet i opplæringen, Kvalitet i<br />
læringsmiljø, Kvalitet i SFO, Kvalitet i<br />
ledelse og Kvalitet i skole-hjem-samarbeid.<br />
Under alle områdene finner man<br />
en kvalitetsbeskrivelse, hva som er<br />
Skolefaglig rådgiver Hege Egaas Røen hadde engasjert internasjonale kapasiteter til å holde foredrag på spredningskonferansen i kommunen;<br />
professorene Dennis Shirley og Andy Hargreaves.<br />
8<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
HELHETLIG STRATEGI<br />
utvik lingsmål, hvordan en skal videreutvikle<br />
kvalitet og hvordan resultatet<br />
skal vurderes.<br />
Aksjonslæring<br />
Sandnesskolen har opparbeidet seg god<br />
erfaring med å arbeide med aksjonslæring<br />
som verdi- og strategigrunnlag.<br />
Aksjonslæring skal anvendes som<br />
verdisett og metode i utviklingsarbeidet<br />
på skoleeiernivå og på hver skole.<br />
Aksjonslæringens grunnleggende verdier<br />
er: deltakelse, involvering, ansvarliggjøring,<br />
kritisk refleksjon og forpliktelse<br />
til å lære av erfaringer i følge Tiller.<br />
– I aksjonslæring står dermed kunnskapsdeling<br />
sentralt. Hensikten er å<br />
utnytte medarbeidernes eksisterende<br />
kunnskap og forsøke å integrere den i<br />
de nye utviklingsprosesser som iverksettes.<br />
Skoleomfattende og systematisk<br />
kompetanseutvikling gjennom erfaringsdeling<br />
og refleksjon bidrar til<br />
spredning og videreutvikling av god<br />
praksis, påpeker Røen.<br />
I forlengelsen av dette arbeider man<br />
også etter prinsippene for skolebasert<br />
kompetanseutvikling der alle involverte<br />
deltar i en utviklingsprosess på egen<br />
arbeidsplass.<br />
Kvalitet i ledelse<br />
Vurdering for læring skal være det overordnede<br />
prinsipp for god ledelse på alle<br />
nivå, står det i Kvalitetsplanen. –<br />
Hovedmålet vårt er at vi skal være en<br />
lærende organisasjon som evner å fornye<br />
praksis. Det er viktig å vite hvor vi skal<br />
og hvordan vi skal komme dit, forklarer<br />
Røen.<br />
I planen er det beskrevet et årlig<br />
kvalitetssikringshjul som blant annet<br />
består av en utviklingssamtale og en<br />
ledersamtale.<br />
– I utviklingssamtalen analyserer vi<br />
skolens resultater på elevundersøkelsen,<br />
eksamensresultatene og grunnskolepoeng.<br />
Vi legger også vekt på å få «historien<br />
bak», og meningen er at vi både<br />
skal støtte og utfordre skolene, sier<br />
Røen. Sandnes bruker også anonyme<br />
medarbeiderundersøkelser for å kartlegge<br />
trivsel og tilfredshet med skolenes<br />
ledelse.<br />
Sandnes har hatt 30 skoleledere på<br />
rektorskolen. De har nå et samarbeid<br />
med BI hvor de kurser 30 skoleledere i<br />
arbeids- og elevrett. Fem rektorer holder<br />
på med master. – Vi har høyt utdannete<br />
skoleledere, kommenterer Røen. Hun<br />
fortsetter: det skjer så mye bra i Sandnes-skolen.<br />
Mye som bør deles! En<br />
systematisert deling av erfaring og kompetanse<br />
i lærende nettverk skjer innenfor<br />
forskjellige satsingsområder, gjerne<br />
i samarbeid med eksterne fagmiljøer.<br />
Dessuten er alle ungdomsskolene med<br />
i ungdomstrinnssatsingen.<br />
Samarbeid med Helsingborg<br />
Aksjonslæring som arbeidsform er<br />
nevnt. Sandnes startet et faglig samarbeid<br />
med Tom Tiller for en del år siden,<br />
og i forbindelse med det kom de i kontakt<br />
med Helsingborg kommune. De<br />
ønsket å utvikle samarbeid på tvers av<br />
skoler; å gå fra Sandnes-skolene til<br />
Sandnes-skolen. I samarbeid med<br />
<br />
Nettkurs for lærere - Høsten 20<strong>15</strong><br />
Lese- og skrivevansker<br />
Matematikkvansker<br />
ABC om ADHD<br />
Omvendt undervisning<br />
Våre kurs er 100 % nettbaserte og gir deg dermed full frihet<br />
i forhold til både tid og sted. De består av 12 leksjoner, som<br />
tildeles jevnlig i perioden oktober 20<strong>15</strong> til mars 2016.<br />
Kursene er beregnet på lærere som ønsker å øke sin<br />
kompetanse på en mest mulig praktisk og metodisk rettet måte.<br />
Norsk<br />
Nettskole<br />
www.norsknettskole.no<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 9
Gruppediskusjoner og erfaringsspredning var viktige elementer på konferansen i regi av Sandnes kommune.<br />
Helsingborg utviklet skoleeier en søknad<br />
om å delta i et EU-prosjekt med<br />
målsetting om at det skulle bidra til<br />
skole- og lederutvikling i hele Sandnesskolen.<br />
Riktignok var det bare 7 skoler<br />
som fikk delta i prosjektet, men erfaringene<br />
og kompetansen som ble opparbeidet<br />
skulle deles med de andre<br />
skolene.<br />
G-L-L-metoden, som innebærer en<br />
kvalitativ analyse av hva vi har gjort,<br />
hva vi har lært og hva som er lurt å<br />
gjøre, har vært et nyttig evalueringsverktøy.<br />
Dialogkonferanser er brukt<br />
som delingsmetode, der deltakerne har<br />
gått igjennom teoretiske innspill, kompetansedeling,<br />
refleksjoner over egen<br />
praksis knyttet opp mot teori og ulike<br />
analyse og endringsverktøy.<br />
Økt læring for elevene og arbeid mot<br />
felles delmål på organisasjons- og lederutviklingsnivå,<br />
med aksjonslæring som<br />
en rød tråd, har vært et overordnet mål.<br />
– Vektlegging av verdsettende ledelse,<br />
hvor man anerkjenner og støtter hverandre,<br />
gjør at vi har utviklet en bevissthet<br />
rundt å spille hverandre gode, sier<br />
Røen.<br />
Spredningskonferanse<br />
I slutten av april arrangerte Sandnes<br />
kommune en spredningskonferanse.<br />
Den baserte seg på dialogkonferansemodellen,<br />
der man har fokus på at de<br />
fire dimisjonene som legges til grunn for<br />
utvikling: Felles teoretisk forankring,<br />
gode eksempler fra egen skole, refleksjoner<br />
på tvers i kollegiet og hva må<br />
hver enkelt gjøre for å lykkes i utviklingsarbeidet.<br />
Tittelen på konferansen var «Rektorer<br />
i aksjon». Konferansen rettet seg mot<br />
skoleeiere, skoleledelse og andre som er<br />
interessert i skoleutvikling. Gjennomgående<br />
tema for dagen var hvordan vi<br />
kan forbedre elevenes læring gjennom<br />
å øke skoleledernes kompetanse. Læring<br />
fra EU-prosjektet ble presentert.<br />
De 200 deltakerne ble delt inn i mindre<br />
grupper der de fikk høre ledelsen<br />
ved forskjellige skoler fortelle om sin<br />
erfaring med eget utviklingsarbeid. Det<br />
var realistiske praksisfortellinger om<br />
endringsprosesser som hadde tatt tid og<br />
hvor man hadde prøvet og feilet underveis.<br />
Vi fikk høre om en læringsreise og<br />
kompetanseutvikling i forhold til skoleutvikling;<br />
flere hadde kommet ganske<br />
langt. Presentasjonene tok utgangspunkt<br />
i de ulike delmålene i prosjektet,<br />
som blant annet var å styrke skoleledernes<br />
endringskompetanse, øke kompetansen<br />
til å drive skoleutvikling på<br />
vitenskapelig grunn og utvikle skoleledernes<br />
evne til å implementere organisatoriske<br />
strukturer og systemer. I<br />
grupper på 7 drøftet man etterpå det<br />
man hadde hørt og la fram, etter en<br />
dialogmetodikk, hva man oppfattet som<br />
viktige punkter. Heri ligger noe av<br />
spredningseffekten til de øvrige deltakerne.<br />
Det er følgeforskning på effekten av<br />
dette EU-prosjektet, og dosent Torbjørn<br />
Lund la fram noen av de foreløpige<br />
resultatene på konferansen.<br />
Andy Hargreaves og Dennis Shirley<br />
Det var internasjonale kapasiteter som<br />
sto for den teoretiske forankringen<br />
på konferansen. Professorene Andy<br />
Hargreaves og Dennis Shirley holdt<br />
foredrag. I denne omgang gjengir vi noe<br />
av det Hargreaves snakket om – under<br />
overskriften Professional Capital.<br />
Når vi snakker om kapital i denne<br />
sammenhengen, er det noe som er relatert<br />
til ens egen gruppes verdi, særlig<br />
om egenskaper som kan ha innflytelse<br />
på ønskede mål. Læreren er betydningsfull,<br />
både ut fra den individuelle humane<br />
kapitalen og ferdigheter som er<br />
utviklet. Undervisning er teknisk avansert<br />
og krever lang utdanning og mye<br />
trening. Læring skjer i høyeste grad på<br />
arbeidsplassen, og en lærer ved at de<br />
gode eksemplene blir delt. Perfeksjonen<br />
skjer gjennom stadig forbedring. Det er<br />
noe som blir utført i et kollektiv og med<br />
et kollektivt ansvar.<br />
Vi kan snakke om tre former for profesjonell<br />
kapital; den menneskelige kapital,<br />
den sosiale kapital og beslutningskapital.<br />
Den menneskelige kapital er det vi<br />
har med oss av individuelle kvalifikasjoner<br />
og kunnskap. Det handler om følelser,<br />
ferdigheter og intelligens. Den sosiale<br />
kapitalen handler om ting som tillit,<br />
samarbeid, felles ansvar og gjensidig<br />
hjelp. Det dannes profesjonelle nettverk<br />
som utfordres og støttes. Viktig er det<br />
også at en danner nettverk på tvers av<br />
skoler og utvider horisonten på fellesskapet.<br />
Et viktig poeng er at den sosiale<br />
kapitalen kan være med på å øke den<br />
menneskelige kapitalen, men ikke<br />
omvendt. Beslutningskapital beskriver<br />
det å kunne fatte beslutninger og gjøre<br />
vurderinger. Det handler om å utvikle<br />
kapasitet.<br />
10<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
PISA er under endring<br />
– men går det fort nok?<br />
Vi har spurt nestleder<br />
i Skolelederforbundet,<br />
Omar<br />
Mekki om de synspunktene<br />
som kommer<br />
fram i Hargreaves<br />
og Sahlbergs<br />
artikkel. (Se neste<br />
side)<br />
TEKST OG FOTO: TORMOD SMEDSTAD<br />
– Andy Hargeaves og Pasi Sahlberg<br />
hevder at “PISA sjokket” har og har hatt<br />
sin misjon som en “vekker” for mange<br />
land, og at flere nødvendige forbedringstiltak<br />
er satt i gang som følge av<br />
dette. Jeg deler dette synspunktet. Samtidig<br />
støtter de mye av kritikken mot<br />
PISA som bl.a. fremkom i et åpent til<br />
PISA ledelsen fra 80 forskere og skoleledere<br />
i Europa. Her ber de om at testene<br />
settes på vent til det kan lages<br />
undersøkelser der man unngår noen av<br />
de uheldige bivirkninger av testene.<br />
Kritikerne mener at PISA bare måler et<br />
snevert område av det skolen skal lære<br />
ungdommen og at testene derved har et<br />
for snevert kunnskapssyn. De hevder<br />
bl.a. at lesing, regning og naturfag<br />
prioriteres foran barn og unges fysisk,<br />
moralsk og kunstneriske utvikling.<br />
Hargreaves og Sahlbergs konklusjon er<br />
likevel at testene bør bestå, men at de<br />
må innrettes på andre måter.<br />
Legges det for stor vekt på PISA-testene?<br />
– Skolelederforbundet deler kritikernes<br />
synspunkt på at PISA har fått altfor stor<br />
innflytelse, og at den i manges (les: særlig<br />
politikeres) øyne er blitt selve målingen<br />
på god eller dårlig skole, mens<br />
undersøkelsen egentlig bare viser en<br />
liten del av skolens kvaliteter og arbeid.<br />
Hva med rankinglistene?<br />
– Skolelederforbundet deler også synspunktene<br />
til de som mener vi må dempe<br />
det som mange kaller ”testhysteriet”<br />
med påfølgende offentliggjøring av<br />
resultater og rankinglister i avisene.<br />
Skolene trenger å vite hvor de står og<br />
hvordan de utvikler seg over tid, og<br />
resultater fra sentrale undersøkelser<br />
danner et godt grunnlag for en dialog<br />
internt på skolene og mellom skoleeier<br />
og skolelederne. Det som, etter vår<br />
mening, ikke tjener saken er offentliggjorte<br />
resultatlister der det ikke engang<br />
tas hensyn til sosioøkonomiske forhold,<br />
og der forskjellene mellom skoler på 10<br />
og 30 plass ofte er så små at de ikke en<br />
gang er signifikante.<br />
Tror du kritikken har noen virkning?<br />
– Det er interessant å se at PISA nå ser<br />
ut til å ha tatt til seg i noe av kritikken,<br />
og allerede i 20<strong>15</strong> faktisk utvider evalueringsområdene<br />
i retning av 21. århundrets<br />
ferdigheter. Både samarbeidsevner<br />
og evne til problemløsing skal under<br />
lupen allerede i 20<strong>15</strong>, og Andreas<br />
Schleicher (leder for PISA undersøkelsene)<br />
bebuder at flere av 21st centuries<br />
skills skal tas med i 2018. Dette synes<br />
jeg er godt nytt, men spørsmålet er om<br />
det er tilstrekkelig, og om det går fort<br />
nok. Vi trenger å få dreiet fokuset bort<br />
fra at PISA, nesten alene, er blitt målestokken<br />
for hvorvidt skolen er god eller<br />
dårlig i de enkelte land.<br />
Det er LETT å like kommunen vår!<br />
Engerdal kommune ligger i Hedmark fylke med grenser mot Sverige, Trysil, Røros,<br />
Os, Tolga og Rendalen. Kommunen har ca. 1350 innbyggere og et areal på<br />
2 200 km 2 . Kommunen kan tilby full barnehagedekning, et godt skoletilbud og et<br />
rikt kulturliv. Vi har forholdsvis lave boutgifter og en variert natur med muligheter<br />
for et allsidig friluftsliv.<br />
Engerdal barne- og ungdomsskole<br />
Engerdal barne- og ungdomsskole er en 1 – 10 skole med ca. 170 elever.<br />
Vi er opptatt av elevenes læringssituasjon, god kommunikasjon og godt sosialt<br />
samspill på alle nivåer. Skolen har dyktige medarbeidere som vektlegger samarbeid<br />
og pedagogisk utvikling.<br />
Ved skolen er det ledig:<br />
REKTOR – fast stilling fra 01.08.<strong>15</strong><br />
Dagens ledelsesstruktur ved skolen er en ledergruppe som består av rektor,<br />
undervisningsinspektør og teamledere.<br />
Stillingen som undervisningsinspektør er gjort om til assisterende rektor og er lyst ledig.<br />
Ved tilsetting av ny rektor vil ledelsesstrukturen bli vurdert.<br />
Søknad sendes elektronisk på skjema som finnes på www.engerdal.kommune.no.<br />
Engerdal kommune er for mest mulig åpenhet. Derfor vil alle søkere i utgangspunktet<br />
få sitt navn på den offentlige søkerlisten. Vi kan gjøre unntak dersom søker oppgir helt<br />
spesielle grunner til at vedkommende ikke ønsker navnet sitt offentliggjort.<br />
(offlovens § 25).<br />
Søknadsfrist: 10.06.<strong>15</strong><br />
Les mer på www.engerdal.kommune.no/Engerdal_barne-_og ungdomsskole/<br />
www.ebus.no<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 11
PISA-tårnet<br />
er veldig skjevt<br />
Tenk deg at tre fjerdedeler av amerikanske skoleelever frivillig deltok daglig på ekstraundervisning<br />
etter skoletid for å øke sin kunnskap i matematikk, lesing og naturfag? Tenk deg videre at de toppet<br />
det det med å bruke mer enn to timer om dagen på lekser knyttet til disse fagene. Dette er hva deres<br />
jevnaldrende gjør i Shanghai, Singapore og Sør-Korea. USA stanger hodet mot en mur når det tar<br />
sikte på å slå disse landene i internasjonale evalueringer av elevene.<br />
AV: PROFESSOR PASI SAHLBERG OG PROFESSOR ANDY HARGREAVES<br />
ARTIKKELEN HAR STÅTT I THE WASHINGTON POST. DEN ER GJENGITT MED TILLATELSE FRA FORFATTERNE OG OVERSATT AV SKOLELEDEREN.<br />
Siden år 2000 har det vært mulig for<br />
landene som er mest utviklet å sammenligne<br />
kunnskap og ferdigheter hos sine<br />
<strong>15</strong> år gamle elever i lesing, matematikk<br />
og naturfag i en periodisk test: PISA<br />
(Programme for International Student<br />
Assessment). Testen har hatt en ruvende<br />
innflytelse på den nasjonale utdanningspolitikken.<br />
Mange land med fallende<br />
resultater har gått inn i et «PISA-sjokk»<br />
og gjort dramatisk endringer for å klatre<br />
oppover på lista og heve kvaliteten.<br />
Ettersom innflytelsen av denne internasjonale<br />
evalueringen, som administreres<br />
av OECD, har økt, har skeptikerne<br />
fordømt testens innhold og konsekvenser.<br />
I fjor tok over 100 forskere rundt<br />
omkring i verden til orde for en prøvestans<br />
av PISA-testingen. Ja, vi mener<br />
også at tårnet i PISA er skjevt, men i<br />
motsetning til noen av våre kolleger, vil<br />
det ikke glede oss hvis det endelig faller.<br />
Det er særlig tre innvendinger som<br />
kritikerne kommer med. Først, sier de,<br />
har PISAs rangering av landene negative<br />
konsekvenser for mange skolesystemer.<br />
Det framkaller en sterk avhengighet<br />
av, og tro på, standardiserte tester<br />
og en innsnevring av læring til det som<br />
er lett å måle.<br />
For det andre er OECD, og derfor<br />
PISA, blitt kritisert for å favorisere økonomiske<br />
interesser i offentlig utdanning<br />
– spesielt når det gjelder allianser med<br />
globale selskaper som er på jakt etter<br />
forretningsmuligheter ved å selge PISAliknende<br />
øvingsprogrammer i skolen.<br />
For det tredje hevder noen eksperter at<br />
Pasi Sahlberg er gjesteprofessor ved the<br />
Harvard Graduate School of Education.<br />
(foto Tormod Smedstad)<br />
det er store tekniske mangler med de<br />
elementene som utgjør PISA- testene,<br />
med hvordan testene er administrert,<br />
med hvordan utvalg av elever blir gjort<br />
i enkelte land (særlig i Asia) og med<br />
(mis-)bruk av statistikk for å lage lister<br />
med rangering av landene.<br />
Vi er enige i denne kritikken av PISA<br />
og slik testen blir brukt. Ut i fra pedagogiske<br />
og moralske perspektiver, er<br />
PISA-tårnet ikke bare skjevt, men det<br />
står i fare for å velte helt. Samtidig har<br />
PISA også forårsaket positive effekter<br />
for elever, skoler og land rundt om i<br />
Andy Hargreaves er professor ved the Lynch<br />
School of Education and the Carroll School<br />
of Management ved Boston College.<br />
verden, og dette bør ikke bare bli anerkjent;<br />
det bør også ivaretas.<br />
Tenk bare et øyeblikk over hvordan<br />
global utdanning ville ha sett ut hvis<br />
PISA aldri hadde blitt lansert? Da ville<br />
situasjonen være som på 1990-tallet da<br />
en rekke land feilaktig trodde at de<br />
hadde det beste utdanningssystemet i<br />
verden og således kunne vise vei for<br />
andre nasjoner. Hadde det ikke vært for<br />
det faktum at land med svakere resultater,<br />
som for eksempel USA og England,<br />
ikke har lykkes i PISA, ville det verdensomspennende<br />
presset på mer konkur-<br />
12<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
anse mellom skoler, mindre universitetsbasert<br />
opplæring for lærere og mer<br />
standardisering av læreplanen, fått lettere<br />
spillerom.<br />
Et annet eksempel er Sveriges katastrofale<br />
nedgang i skoleprestasjoner på<br />
PISA siden starten – der frislippet av<br />
friskoler med økonomisk utbytte for<br />
eierne har ført til dårligere prestasjoner<br />
enn i de andre nordiske land. Sverige<br />
har beveget seg mer i retning av nivået<br />
i USA og England, med mindre sosial<br />
likhet og en stagnasjon i elevprestasjoner.<br />
Dette har økt den offentlige bevissthet,<br />
og den politiske motstand mot<br />
disse reformene, og er en av årsakene til<br />
endring av regjering og ny politisk kurs<br />
i Sverige. Dette ville ikke vært mulig<br />
uten PISA.<br />
På samme måte; hvis det ikke hadde<br />
vært for Finland og Canadas gjentatte<br />
veldig gode resultater på PISA, ville<br />
ingen ha hørt om, eller vært i stand til,<br />
å verdsette den sosiale og pedagogiske<br />
profilen i disse landene. Ikke vi, og ikke<br />
flere av akademikerne som har signert<br />
oppropet mot PISA. Mye av den globale<br />
kampanjen for å bedre status og<br />
kvalitet på undervisning baserer seg på<br />
Finlands suksess med hvor stringent de<br />
velger og utdanner sine lærere, hvor<br />
høyt lærerne verdsettes politisk og av<br />
hele samfunnet og hvordan det forventes<br />
at de utvikler store deler av pensum<br />
i samarbeid med sine kolleger. Verken<br />
Finland eller Canada tester sine elever i<br />
utide, i fag etter fag og på alle klassetrinn.<br />
Skolene tvinges heller ikke til å<br />
konkurrere for å få elever, eller om elevenes<br />
testresultater eller til syvende og<br />
sist om økonomiske ressurser.<br />
OECD har også gjort langt mer enn<br />
å understreke forskjeller i de generelle<br />
prestasjonene. De har blitt en sterk forkjemper<br />
for sosial utjevning gjennom<br />
utdanning ved å minne politikerne på<br />
at de beste utdanningssystemene kombinerer<br />
kvalitet med sosial rettferdighet.<br />
OECD har satt lik tilgang til og like<br />
muligheter i utdanning høyt opp på<br />
agendaen. Uten data som PISA har<br />
generert gjennom lengre tid, ville ikke<br />
like muligheter i forhold til utdanning<br />
vært en del av den utdanningspolitiske<br />
samtalen – særlig ikke i land som for<br />
eksempel USA hvor de har hatt et sosialt<br />
urettferdig skolesystem.<br />
Disse tingene gjør at PISA fortjener<br />
å bevares, heller enn å stoppes. Det blir<br />
likevel ikke gjort nok for å hindre land<br />
i å bruke forhastede og desperate tiltak<br />
for å bevege seg mot toppen av PISArankingen.<br />
I stedet blir det solgt pakker<br />
med PISA-tester til skoledistrikter og<br />
land, noe som presser lærere og skoler<br />
til å undervise til selve testen. Dette<br />
styrker verken sosial utjevning eller<br />
kvaliteten på utdanningen – eller integriteten<br />
og troverdigheten til PISA.<br />
Som en utilsiktet konsekvens, blir skoler<br />
som lykkes i OECDs PISA-test hyllet<br />
som om de skulle være lik Shanghai<br />
eller Finland, og de med dårligere resultater<br />
som om de skulle være som Tyrkia<br />
eller Chile.<br />
Om tårnet i Pisa vil stå høyt som et<br />
nyttig landemerke for politikere, eller<br />
om det vil falle over ende, avhenger også<br />
av hvor mye regjeringer og det globale<br />
utdanningssamfunnet anser PISA som<br />
et troverdig instrument som er immunt<br />
mot kommersielle og ideologiske interesser.<br />
Siden begynnelsen har OECD<br />
lagt sin troverdighet i hendene på internasjonale<br />
sammenslutninger av profesjonelle<br />
organisasjoner som har kontrollert<br />
hvordan PISA-testene er utformet,<br />
hvordan data er samlet inn og hvordan<br />
resultatene blir analysert.<br />
Til tross for dette akkrediterte OECD<br />
i desember 2013 lærebok og test-giganten<br />
McGraw-Hill Education som en<br />
eksklusiv administrator av PISA-baserte<br />
tester for skoler i USA. Ett år senere<br />
tildelte de Pearson – et annet globalt<br />
utdannings-selskap – kontrakten i forhold<br />
til å definere hva som skal måles i<br />
PISA 2018. Ved å gi private selskaper i<br />
oppgave å utforme disse testene, og<br />
dermed også tilgang til globale data om<br />
studenter og lærere, har PISA nærmet<br />
seg grensen som skiller kommersiell<br />
interesse for utvidede markeder på den<br />
ene siden, og nøytrale og troverdige<br />
uavhengige målinger av utdanningssystemer<br />
på den andre.<br />
I tillegg er flere og flere, hovedsakelig<br />
asiatiske land og byer, blitt plassert på<br />
toppen av PISA-tårnet ved hjelp av<br />
tvilsomme metoder – noe som blir et<br />
press på de tidligere høyeste rankede til<br />
å begynne å kopiere disse nye asiatiske<br />
forbilder, selv om de er generelt svake<br />
på sosial utjevning og henger etter i sine<br />
tilnærminger til spesialundervisning.<br />
Tårnet som en gang sto rett opp, blir da<br />
ideologisk skjevt på en farlig måte.<br />
Sist men ikke minst, når landene skal<br />
lære av hverandre, bør ikke PISA og<br />
andre elevprestasjoner være det eneste<br />
som teller. Andre indikatorer, som tiltak<br />
for barns velferd eller menneskerettigheter,<br />
der en rekke land utenfor Asia,<br />
USA og Storbritannia gjør det spesielt<br />
godt, må også vurderes.<br />
Hva PISA viser USA er at dagens<br />
utdanningspolitikk, som er avhengig av<br />
konkurranse, standardisering, testing<br />
og privatisering av offentlig utdanning,<br />
er en feil vei å gå. Vårt mål bør ikke være<br />
å rive ned PISA, men å få det, eller noe<br />
som likner, til å stå oppreist igjen. Ved<br />
å bruke en rekke kriterier, og ved å<br />
bruke dem på en rettferdig og åpen<br />
måte, kan vi identifisere og lære av de<br />
som presterer best – som er sterke på<br />
sosial utjevning, undervisningskvalitet<br />
og på menneskelig utvikling likeså vel<br />
som testresultat.<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 13
Fremtidens skole<br />
Utvalget om Fremtidens skole, ofte omtalt som Ludvigsen-utvalget, er bedt om utrede om skolens<br />
innhold bør endres slik at elever utvikler mer fremtidsorienterte kompetanser. Mandatet legger<br />
vekt på at utvalget skal tenke langsiktig om skolens innhold. Vi har derfor vurdert aktuelle trender<br />
knyttet til kompetanser elevene vil ha behov i fremtiden. For å svare på mandatet, har utvalget tatt<br />
utgangspunkt i relevant forskning, utviklingstrekk i samfunnet og skolens formålsparagraf.<br />
AV: PROFESSOR STEN LUDVIGSEN, LEDER AV UTVALGET OM FREMTIDENS SKOLE<br />
Utvalget har ferdigstilt en delutredning,<br />
«Elevenes læring i fremtidens skole: Et<br />
kunnskapsgrunnlag (NOU 2014:7)»<br />
Hovedutredningen om fremtidens kompetanser<br />
og behov for fornyelse av<br />
fagene i skolen skal være ferdig <strong>15</strong>. juni<br />
20<strong>15</strong>. Utvalgets har som ambisjon å ta<br />
vare på det beste i norsk skole, samtidig<br />
som vi må skape vilkår for at elever kan<br />
utvikle nye kompetanser i fagene og på<br />
tvers av fagene.<br />
Bakgrunn<br />
De siste 10–<strong>15</strong> årene er forventningene<br />
til skolen endret samtidig som norm- og<br />
verdigrunnlaget i det norske samfunnet<br />
gjennomgår kontinuerlige endringer.<br />
Kommunikasjons- og medieteknologier<br />
er i rask utvikling, og vi har et arbeidsliv<br />
som i økende grad er kunnskapsbasert<br />
og internasjonalisert. Samfunnet preges<br />
av større mangfold, urbanisering, forbruksvekst<br />
og utfordringer knyttet til<br />
bærekraftig utvikling.<br />
Utviklingen på alle områdene endrer<br />
samfunnet i et høyt tempo, og påvirker<br />
samfunnslivet lokalt, regionalt og globalt<br />
i sterkere grad enn tidligere.<br />
Nyere forskning om sosiale og emosjonelle<br />
kompetanser har vært viktige<br />
bidrag i utredningen. Det er samspillet<br />
mellom sosiale, kognitive, emosjonelle<br />
og praktiske kompetanser som er avgjørende<br />
for elevenes læring. Spørsmålet<br />
for oss er hva dette betyr for innholdet<br />
i skolen, hvordan bør fagene utformes<br />
og hvilke former for kunnskap og kompetanser<br />
bør utvikles?<br />
Kompetanser for fremtiden<br />
Utvalget anbefaler fire kompetanseområder<br />
som bør vektlegges i fremtidens<br />
skole, også illustrert ved figuren under:<br />
• Fagspesifikk kompetanse<br />
• Kompetanse i å lære<br />
• Kompetanse i å kommunisere, samhandle<br />
og delta<br />
• Kompetanse i å utforske og skape<br />
Fagspesifikk kompetanse innenfor<br />
matematikk, naturfag og teknologi,<br />
språk, samfunnsfag og praktiske og<br />
estetiske fag bør være et fundament for<br />
det elevene skal lære i skolen også i<br />
fremtiden. Fag og fagområder endrer<br />
seg raskere enn tidligere. At elevene får<br />
god kunnskap om de mest sentrale<br />
begrepene, prinsippene, vitenskapelige<br />
metodene og tenkemåtene i et fag eller<br />
fagområde, kan gi dem en faglig kompetanse<br />
som er relevant og solid over<br />
tid. Digital kompetanse er en del av den<br />
fagspesifikke kompetansen elevene bør<br />
utvikle i skolen.<br />
I fremtidens samfunns- og arbeidsliv<br />
vil elevene vil ha behov for å tilegne seg<br />
ny kunnskap og videreutvikle det de<br />
kan, og derfor bør de utvikle kompetanse<br />
i å lære i skolen. Skolene bør<br />
vektlegge metakognisjon og selvregulert<br />
læring, det vil si at elevene lærer å reflektere<br />
over egen tenkning og læring og å<br />
ta i bruk relevante læringsstrategier i<br />
fagene.<br />
Å kunne kommunisere, samhandle<br />
og delta i ulike sosiale fellesskap blir<br />
viktigere enn før, både for samfunnet og<br />
for den enkelte. Å kunne lese, skrive og<br />
kommunisere muntlig vil fortsatt være<br />
viktige kompetanser for alle, både i<br />
skolen, i arbeidslivet og på andre samfunnsarenaer.<br />
Samhandling, deltakelse<br />
og demokratisk kompetanse er avgjørende<br />
for å skape et godt samfunn.<br />
Elevene vil ha behov for kompetanse<br />
i kreativitet, innovasjon, kritisk tenkning<br />
og problemløsning. Dette er viktig<br />
for å kunne bidra i arbeid og samfunn<br />
og for å kunne utforske og finne løsninger<br />
på nye utfordringer. Å ha kompetanse<br />
som gjør at man kan skape noe,<br />
alene eller sammen med andre, er viktig<br />
for den enkelte, både i skolen, i arbeidslivet<br />
og på andre arenaer. Elevene har<br />
også behov for å kunne gjøre kritiske<br />
vurderinger og ta gode valg i eget liv.<br />
Elevene vil utvikle kompetansene<br />
gjennom arbeidet med fagene i skolen,<br />
og de ulike kompetansene vil utvikles<br />
og brukes i et samspill. Fagene i skolen<br />
trenger fornyelse for å møte fremtidige<br />
kompetansebehov i arbeids- og samfunnslivet.<br />
De fire kompetanseområdene<br />
gir grunnlag for å prioritere innhold<br />
i de fornyede fagene.<br />
14<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
Skolelederforbundet har hatt flere<br />
møter med Ludvigsen-utvalget – og<br />
kommet med sine innspill. Her ser vi<br />
forbundets leder Solveig Hvidsten Dahl<br />
og utvalgets leder Sten Ludvigsen.<br />
Fornyelse av skolefagene<br />
Fagene i skolen trenger fornyelse for å<br />
møte fremtidige kompetansebehov i<br />
arbeids- og samfunnslivet.<br />
I dag er det en utfordring at nye<br />
temaer og nye kompetanser tas inn i<br />
skolen uten at noe tas ut, ofte omtalt<br />
som stofftrengsel. Dette bidrar til at det<br />
er vanskelig å legge tilrettelegge for<br />
gode læringsprosesser og forståelse som<br />
varer. Fra forskningen vet vi at elevenes<br />
utvikling av forståelse tar tid. Sagt på<br />
en annen måte; fagene må utvikles slik<br />
at de legger til rette for dybdelæring.<br />
Det er derfor gjennom fornyelse av<br />
fagene vi kan skape vilkår for dybdelæring<br />
og progresjon. Utvalget legger vekt<br />
på dybdelæring fordi det er når elevene<br />
utvikler en dypere forståelse av faglig<br />
innhold og relevans at de kan overføre<br />
kunnskap og ta den i bruk i nye situasjoner<br />
og aktiviteter. At elevene mestrer<br />
dette er selve kjernen i skolens virksomhet.<br />
Vi vet fra læringsforskningen at<br />
overføring av kunnskap ikke skjer automatisk.<br />
Kunnskapsoverføring må stimuleres<br />
aktivt av lærerne. Lærerne må<br />
vurdere elevenes bruk av kunnskapen i<br />
konkrete oppgaver, og se om de klarer<br />
å anvende kunnskapen i ulike sammenhenger.<br />
Fagene er skolens viktigste læringsarena,<br />
og de fire kompetanseområdene<br />
utvalget anbefaler, må derfor være en<br />
del av opplæringen i fagene. Samfunnsoppdraget,<br />
kompetanser for fremtiden<br />
og fornyede læreplaner utgjør en helhet,<br />
illustrert i figuren nedenfor.<br />
For å skape faglig progresjon vil det<br />
å identifisere de rette byggesteinene i<br />
fagene være avgjørende. Byggesteiner i<br />
fagene må ses i sammenheng med hva<br />
som er relevant kunnskap og kompetanser<br />
nå og i fremtiden. Utvalget mener at<br />
en prioritering av sentrale byggesteiner<br />
i fagene og integrasjon av kompetanser<br />
elevene vil trenge i fremtiden, kombinert<br />
med tydeligere beskrivelser av<br />
progresjon i læreplaner og støttemateriell,<br />
samlet sett vil legge bedre til rette<br />
for elevenes dybdelæring i fag.<br />
Utvalget legger til grunn at alle<br />
elever må oppleve mestring og utvikle<br />
kompetanser som gjør at de kan delta i<br />
et samfunn og yrkesliv som endrer seg<br />
raskt. Elevene har ulike drømmer, ambisjoner<br />
og forutsetninger, og det er skolens<br />
oppgave og mandat å skape vilkår<br />
som gjør at alle elever får oppleve mestring<br />
i fremtiden. I et perspektiv på<br />
20–30 år vil det skje endringer i samfunnet<br />
og forskningen vil bidra med nye<br />
innsikter. Skolen skal gi elevene kompetanser<br />
for fremtiden – og innholdet i<br />
skolen må derfor være i kontinuerlig<br />
utvikling.<br />
En åpen prosess<br />
Utvalget ønsket å ha en åpen prosess<br />
underveis i utredningsarbeidet. Et viktig<br />
tiltak i denne forbindelse har vært å<br />
etablere bloggen Fremtidens skole: regjeringen.no/fremtidensskole/.<br />
Her ligger<br />
informasjon om utvalgets mandat og<br />
sammensetning, saksdokumenter fra alle<br />
utvalgsmøter, samt blogginnlegg fra<br />
utvalgsmedlemmer, forskere, skolefolk,<br />
organisasjoner og andre. Bloggen har<br />
hatt over 30 000 besøkende og mer enn<br />
80 000 sidevisninger.<br />
Utvalget har også invitert ulike organisasjoner<br />
og fagmiljøer til møter og til<br />
å komme med innspill til utvalgets<br />
arbeid. Det har vært flere møter med<br />
Skolelederforbundet, der de har kommet<br />
med sine innspill til utvalgets arbeid.<br />
Fremtidens skole vil stille krav til<br />
gode skoleeiere. For å lese mer om dette<br />
og utvalgets anbefalinger og hvordan<br />
disse kan implementeres, kan du lese<br />
utredningen <strong>15</strong>. juni.<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> <strong>15</strong>
OFFENTLIG TJENESTEPENSJON<br />
– status og utvikling framover<br />
Partene er over sommeren innkalt av arbeidsministeren for å starte opp drøftingene om en ny<br />
pensjons ordning. Uttalt målsetting er at offentlig tilsatte også framover skal kunne oppnå om lag<br />
66 % av lønn ved oppnådd pensjonsalder.<br />
AV: ÅSMUND JOHANSEN, FORHANDLINGSLEDER SKOLELEDERFORBUNDET<br />
Alderspensjonen består av to<br />
hoveddeler; folketrygden fra<br />
NAV og tjenestepensjonen<br />
fra SPK (de av våre medlemmer<br />
som ikke er innenfor<br />
skoleverket har KLP eller<br />
annen leverandør av offentlig<br />
tjenestepensjon).<br />
Folketrygden<br />
Ny folketrygd ble innført fra<br />
1. januar 2011. Ordningen er<br />
kort fortalt en opptjening av<br />
en pensjonsbeholdning der<br />
18,1 % av inntekt opp til<br />
640 000 (7,1 G) blir årlig satt<br />
av til framtidig alderspensjon.<br />
Ordningen gjelder fullt<br />
ut for de som er født fra og<br />
med 1963 og framover. For<br />
kullene fra 1954 til 1962 gjelder<br />
en overgangsordning der<br />
1954 vil få beregnet folketrygd<br />
etter 90 % gammel ordning<br />
og 10 % ny ordning osv.<br />
Gammel ordning er beregnet<br />
etter «besteårsregelen» – de<br />
20 beste inntektsåra gir et<br />
gjennomsnittlig poengtall.<br />
Den gamle beregningsordningen<br />
gjelder fullt ut til og<br />
med 1953 årgangen.<br />
Logg deg inn på NAV.no for<br />
å se din opptjening!<br />
Nytt grunnbeløp (G)<br />
i Folketrygden<br />
Per 1. mai er G regulert opp<br />
til 90 068 kroner (2,7 %). Det<br />
er lovbestemt at løpende<br />
pensjoner skal reguleres med<br />
G fratrukket 0,75 prosentpoeng.<br />
Dette betyr at pensjonsmot<br />
takere i år vil få noe<br />
nedsatt kjøpekraft da prisstigningen<br />
i 20<strong>15</strong> vil ligge<br />
over oppregulert pensjon.<br />
Det er saklig grunn for protest!<br />
Fleksibelt uttak av<br />
Folketrygden<br />
Folketrygden kan etter nye<br />
regler fra januar 2011 tas ut<br />
helt eller delvis fra 62 år.<br />
Etter noen år med denne<br />
muligheten ser vi at ganske<br />
mange velger uttak samtidig<br />
som de fortsetter i sin jobb.<br />
På denne måten vil en kunne<br />
ha en «himmelsk» årsinntekt<br />
inntil en går av med alderspensjon.<br />
Et eksempel: En skoleleder<br />
født før 1959 har jobbinntekt<br />
650 000 – pluss 240 000<br />
fra Folketrygden. Det gir en<br />
årlig inntekt på 890 000.<br />
Vær oppmerksom på at<br />
ved et slikt tidlig uttak vil<br />
alderspensjonen bli redusert<br />
med den levealdersjusterte<br />
folketrygden – slik at ved 67<br />
år vil alderspensjonen bli<br />
redusert folketrygd pluss<br />
tjenestepensjon: Folketrygd<br />
240 000 pluss tjenestepensjon<br />
fra SPK 125 000 = årlig pensjon<br />
365 000. Årlig pensjon<br />
ved 67 uten tidlig uttak av<br />
folketrygden ville vært ca<br />
430 000. Alderspensjonen<br />
når en går av ved 67 vil altså<br />
reduseres med ca 65 000 årlig.<br />
Talleksemplene er bare<br />
ment som veiledende, de<br />
forutsetter full opptjening i<br />
100 % stilling. Merk også at<br />
en ved å velge en slik variant<br />
med fullt uttak ikke nødvendigvis<br />
blir «skattet i hjel».<br />
Nåværende skatteregler, med<br />
et skattefradrag på pensjon,<br />
bidrar til at skattetrykket<br />
ikke blir så voldsomt.<br />
Se mer om skatt og pensjon<br />
på skatteetaten.no.<br />
AFP<br />
AFP (avtalefestet pensjon) i<br />
offentlig sektor er for mange<br />
en svært gunstig ordning<br />
dersom en ønsker å gå av tidlig.<br />
Ledere har i liten grad<br />
mulighet for å ta ut delvis<br />
AFP (arbeidsgiver har styringsrett<br />
på dette), men delvis<br />
AFP opptil 40 % er en<br />
svært gunstig ordning fra 62<br />
år. Hel AFP fra 62 gir normalt<br />
ca 45–50 % av årsinntekt for<br />
våre medlemsgrupper. AFP<br />
fra 65 har i realiteten blitt en<br />
avgangsalder for mange i<br />
skoleverket. Her gis det opptil<br />
2/3 lønn; igjen avhengig<br />
av opptjening og om vilkår<br />
for AFP er tilfredsstilt.<br />
16<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
’’<br />
Med dagens regelverk, som ble avtalt i 2009, betyr innføring av<br />
levealdersjustering at en som er født i 1963 vil måtte jobbe fram<br />
til 70 år for å oppnå 2/3 av sluttlønn i pensjon.<br />
Forhandlingsleder Åsmund Johansen<br />
i Skolelederforbundet.<br />
Garanti<br />
Årskullene til og med 1958<br />
har fått en garanti om å<br />
oppnå en pensjon som utgjør<br />
2/3 av sluttlønn ved 67 år og<br />
full opptjening. Årskull etter<br />
1958 får sin pensjon levealdersjustert<br />
fullt ut!<br />
Tariffoppgjøret 2016<br />
– et «pensjonsoppgjør»?<br />
Med dagens regelverk, som<br />
ble avtalt i 2009, betyr innføring<br />
av levealdersjustering at<br />
en som er født i 1963 vil<br />
måtte jobbe fram til 70 år for<br />
å oppnå 2/3 av sluttlønn i<br />
pensjon. Dette er en situasjon<br />
som er helt uakseptabel for<br />
partene i arbeidslivet. Partene<br />
i oppgjøret i 2009 var<br />
allerede da klar over at det<br />
måtte gås nye runder for å få<br />
på plass en framtidsrettet<br />
pensjonsordning i offentlig<br />
sektor.<br />
Partene er over sommeren<br />
innkalt av arbeidsministeren<br />
for å starte opp drøftingene<br />
om en ny ordning. Uttalt<br />
målsetting er at offentlig tilsatte<br />
også framover skal<br />
kunne oppnå om lag 66 % av<br />
lønn ved oppnådd pensjonsalder.<br />
YS har de siste åra pekt<br />
på behovet for å få fram en<br />
ny og forutsigbar pensjonsordning.<br />
Det som kan komme<br />
er en helt ny modell som<br />
inneholder alleårsopptjening<br />
og som er kombinasjon av<br />
innskudd og ytelse. Skolelederforbundet<br />
ser at utfordringene<br />
for å ivareta våre<br />
medlemmer, som ligger relativt<br />
høyt i inntekt i kommunal<br />
sektor, kan bli store.<br />
Pensjonen er en del av<br />
tariffavtalen i kommunal<br />
sektor og derfor kan 2016 bli<br />
et «pensjonsoppgjør». Statlig<br />
sektor og skoleverket er innunder<br />
Lov om statens pensjonskasse<br />
og er prisgitt lovgiverne<br />
på Stortinget. Partene<br />
er imidlertid helt klare på<br />
målet om å ha en felles pensjonsordning<br />
for alle tilsatte<br />
i offentlig sektor. Skolelederforbundet<br />
er med i YS sitt<br />
pensjonsutvalg og vil følge<br />
nøye med i drøftingene om<br />
nytt pensjonssystem.<br />
NB!<br />
Viktig råd til alle som vil vite mer om sin pensjon er å sjekke<br />
aktuelle nettsteder ved å logge seg inn på nav.no, spk.no, klp.no,<br />
norskpensjon.no m.fl. Søk råd hos rådgiverne i din pensjonskasse<br />
og NAV. Skolelederforbundet sentralt kan også bistå deg.<br />
”Kick off”-kurs<br />
i IOP-arbeid<br />
Gi lærerne nødvendig<br />
påfyll når de snart skal<br />
i gang med individuelle<br />
opplæringsplaner for<br />
skoleåret 20<strong>15</strong>/16.<br />
Forfatter, foreleser og<br />
pedagogiskpsykologisk<br />
rådgiver<br />
Lisbeth Iglum<br />
Rønhovde, tar mål av<br />
seg å inspirere og<br />
engasjere lærerstaben<br />
og gjøre IOP-arbeidet<br />
mer interessant.<br />
Ta kontakt for kurs- og bokpriser:<br />
e-post: liglum@online.no<br />
tel. 913 48 212 / 41 55 27 38<br />
www.infoliten.no<br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 17
INGEN ER BARE DET DU SER!<br />
Bardufoss Høgtun videregående skole har over en treårsperiode bedret gjennomføringsgraden til<br />
sine elever fra 75 % til 91 %.<br />
Noen av skolens linjer. (foto: Malin Waahler)<br />
TEKST: TORMOD SMEDSTAD<br />
Børre Krudtå har vært rektor på Bardufoss<br />
Høgtun videregående skole i 4 år.<br />
(foto: T. Smedstad)<br />
Hemmeligheten bak hjelpekunsten er å<br />
finne den som skal hjelpes, og starte der.<br />
Rektor Børre Krudtå ved Bardufoss og<br />
Høgtun videregående skole (B og H)<br />
siterer gjerne Søren Kierkegaard. – Det<br />
er grunnleggende å arbeide med holdninger<br />
til læring og holdning til ungdom.<br />
Vi må sette lys på det ungdommene<br />
kan og starte der. Samhandling<br />
mellom mennesker må ha høy status og<br />
vektlegges, forklarer han.<br />
I verdidokumentet til skolen heter<br />
det når det gjelder mestring: Vi skal være<br />
en skole der elever og medarbeidere opplever<br />
gleden av å mestre både læringsarbeidet,<br />
arbeidsoppgavene og møtet med hverandre.<br />
Vi skal by på respekt, omtanke, hjelp og<br />
veiledning.<br />
Det kan trekkes fram flere eksempler<br />
på elever som med dårlig utgangspunkt<br />
har greid skolegangen på B og H. En<br />
elev som tidligere hadde hatt spesialundervisning<br />
i alle fag – og som nesten<br />
ikke hadde deltatt i full klasseundervisning<br />
tidligere – ble overrasket da en<br />
lærer forventet at han skulle løse oppgaver<br />
han ble forelagt. Han kom til B<br />
og H uten karakter i noen fag; – jeg kan<br />
jo ikke dette, jeg har jo hatt spesialundervisning<br />
… Det gikk bra med<br />
denne eleven. Han møtte noen som så<br />
ham og hadde tro på ham.<br />
– Vi ser en klar tendens til at tradisjonell<br />
spesialundervisning viker for tilpasset<br />
opplæring, forklarer Krudtå. Han<br />
framhever arbeidet til skolens ressursteam<br />
– som for øvrig liker å kalle seg<br />
«tilpassa opplæringsagenter». Krudtå<br />
forteller videre at skolen har satset på<br />
utdanning og kompetanseheving hos<br />
lærerne i forhold til tilpasset opplæring<br />
og grunnleggende ferdigheter.<br />
Et skoleløft<br />
For få år siden var gjennomføringsgraden<br />
på skolen 75 %. Nå ligger den på<br />
rundt 90 %. Det er verdt å merke seg at<br />
elevenes inntakspoeng har vært uendret<br />
i denne perioden. På idrettsfag og<br />
medier og kommunikasjon ligger gjen-<br />
18<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
Fredrikstad kommune<br />
Profilhåndbok 7<br />
nomføringsprosenten på rundt 95 – på<br />
TIP var det ingen som sluttet i forrige<br />
skoleår.<br />
Eksamensresultatene er forbedret og<br />
antall strykkarakterer er halvert. Det er<br />
færre fraværsdager. Elevundersøkelsen<br />
viser en klar forbedring når det gjelder<br />
elevenes motivasjon for læring.<br />
– Alle skolens ansatte har bidratt<br />
positivt, og når man jobber sammen<br />
med samme hensikt så virker det, sier<br />
rektor. Krudtå har for øvrig vært ansatt<br />
ved skolen i fire år.<br />
Hva har skjedd?<br />
Det finnes ingen enkle triks for å forandre<br />
en skolekultur. Det var en samlet<br />
skole som så at det var behov for endring.<br />
– Tverrfaglig teamorganisering og<br />
tettere individuell oppfølging av enkeltelever<br />
har gitt lærernes gode undervisning<br />
større effekt, sier rektor Krudtå.<br />
Utviklingsarbeidet på skolen har<br />
blant annet dreid seg om å etablere og<br />
utvikle tverrfaglige team rundt elevene.<br />
De har videre arbeidet for å få til mer og<br />
<br />
0,5 B 0,5 B<br />
enet<br />
r<br />
B<br />
0,5 B<br />
n horisontale<br />
n av logoen finnes<br />
ativ vertikal variant,<br />
kes når det er mer<br />
sig i forhold til<br />
l normalt brukes i<br />
spesielle behov kan<br />
endres til svart eller<br />
logo/enhet<br />
k<br />
0,5 B<br />
1,5 B<br />
Bare en times tur fra Oslo ligger Fredrikstad med en levende, urban bykjerne og 78.000 blide innbyggere. Vi tilbyr et<br />
variert næringsliv og gode bolig- og tjenestetilbud til befolkningen. Vårt rike kulturliv og vår vidstrakte skjærgård gjør<br />
sitt til at Fredrikstad er blitt en av Norges mest attraktive byer å flytte til.<br />
Vi søker skoleledere som vil være med på å utvikle Fredrikstadskolen<br />
Ambjørnrød barneskole og Fredrikstad Internasjonale skole (FRIS) søker nye rektorer.<br />
Kontaktperson: Konstituert fagsjef skole Ottar Bruhn, tlf: 69 30 61 86/ 995 93 244, e-post: otbr@fredrikstad.kommune.no<br />
www.fredrikstad.kommune.no Servicetorget 69 30 60 00 facebook.com/Fredrikstad.kommune<br />
For mer informasjon om stillingene se: www.fredrikstad.kommune.no/stillinger Søknadsfrist: 17. juni 20<strong>15</strong><br />
5 | 20<strong>15</strong> <strong>Skolelederen</strong> 19
’’<br />
– Vi bruker refleksjon og evaluering som metode<br />
for å styrke organisasjonen og enkeltmenneskers bevissthet<br />
om hva som endres og hvordan det fungerer.<br />
bedre praksis- og yrkesretting av fag slik<br />
at elevene ser sammenheng mellom<br />
fagene og at undervisningen er meningsfylt.<br />
Krudtå gir et eksempel: – På TIPteamet<br />
samarbeider norsk og engelsklæreren<br />
tett sammen med programfaglæreren<br />
og oppgavene tar utgangspunkt<br />
i verkstedet og yrket. Men det er jo også<br />
slik at når programfag samhandler med<br />
andre fag så høyner det standarden på<br />
disse, for eksempel norskfaget; det skrives<br />
omfattende rapporter som inkluderer<br />
fagtegninger.<br />
Skolen har også opprettet faglag på<br />
tvers av utdanningsprogrammene slik<br />
at lærerne innenfor samme faggruppe<br />
kan reflektere sammen og lære av hverandre.<br />
De tradisjonelle heldagsprøvene er<br />
byttet ut til fordel for tverrfaglige og<br />
sammensatte læringsoppdrag over en<br />
hel dag. Her får elevene veiledning<br />
underveis og fokus ligger på prosesser<br />
som fremmer læring.<br />
Skolen har også innført noe de kaller<br />
for «Innspurten». Den dreier seg om å<br />
samle elevenes fokus og innsats der det<br />
er størst behov. Forutsetningen for å<br />
delta i denne er elevens vilje og motivasjon.<br />
I denne perioden settes ofte timeplanen<br />
til side, og en utnytter de ressursene<br />
som er tilgjengelige.<br />
Skolen<br />
Bardufoss Høgtun videregående skole<br />
er en skole med 3 opplæringssteder –<br />
det er to mil mellom de to som ligger<br />
lengst fra hverandre. Det er en kombinert<br />
skole med studiespesialisering,<br />
idrettsfag og påbygning og mange<br />
yrkesforberedende utdanningsprogram;<br />
elektrofag, helse og sosialfag, teknikk<br />
og industriell produksjon, byggfag,<br />
medier og kommunikasjon og design og<br />
håndverk. Skolen har dessuten landsdekkende<br />
linje for flyfag.<br />
Det er omtrent 130 ansatte og 550<br />
elever. 80 av elevene bor på skolens<br />
internat.<br />
Ny skole er heldigvis under planlegging.<br />
Da skal alt samles under ett<br />
tak.<br />
Pedagogisk ledelse<br />
Krudtå ønsker å være pedagog – også<br />
som skoleleder. I skolens lederteam er<br />
det ansatt personalrådgiver og økonomisjef<br />
– noe som frigjør tid til pedagogisk<br />
ledelse for de andre lederne.<br />
Økonomisjef er i forkant og har<br />
møter med teamene hvor hun gjennomgår<br />
regnskap og budsjett. Teamene kan<br />
komme med innspill til hvordan ressursene<br />
kan utnyttes best mulig, og<br />
dette gir rom for fleksibilitet. – Vi kan<br />
for eksempel bruke midler fra drift til å<br />
styrke det som vi vet virker. Vi skal nå<br />
ta et løft for påbygningselevene. Her<br />
kommer vi til å sette kretsrekord i gjennomføring!<br />
sier Krudtå.<br />
Rektor er opptatt av prosessene og å<br />
stille spørsmål om hvorfor «vi gjør som<br />
vi gjør». Han skriver blogg, som også<br />
leses av elever, med synspunkter på<br />
skoleutvikling, og bruker både formelle<br />
og uformelle samtaler for å påvirke<br />
prosessene. Han påpeker imidlertid at<br />
kontroll ikke en nødvendig del av det å<br />
drive ledelse. Folke leder seg selv i hverdagen.<br />
Det de gjør, det gjør de med<br />
vilje. Pedagogisk utvikling drives av den<br />
enkeltes selvbestemte handlinger. – Vi<br />
må selvfølgelig se til at virksomheten er<br />
i samsvar med verdiplattformen vår og<br />
at vi følger lov og regelverk, men mennesker<br />
som gjør autonome handlinger,<br />
trives bedre, gjør mer og opplever<br />
mening i sitt arbeid. Vi har også satset<br />
bevisst på å redusere møtetrykk og<br />
unødvendig dokumentasjon, forteller<br />
Krudtå.<br />
I tråd med dette har de utarbeidet<br />
mandat som teamene skal jobbe etter<br />
– ikke instrukser: “Et effektivt team er en<br />
gruppe mennesker med komplementerende<br />
ferdigheter som forplikter seg til felles hensikt,<br />
innsats og ytelser, som har felles oppfatninger<br />
om samarbeidsformer for hvorledes dette kan<br />
oppnås og som påtar seg et gjensidig ansvar<br />
for dette.”<br />
Gjennomføringskraft<br />
Målet er at utviklingsarbeidet skal føre<br />
til varige endringer. Ledelsen må ta<br />
ansvar for å tilrettelegge for at retningslinjer<br />
og nye rutiner blir institusjonalisert.<br />
– Vi bruker refleksjon og evaluering<br />
som metode for å styrke organisasjonen<br />
og enkeltmenneskers bevissthet om hva<br />
som endres og hvordan det fungerer.<br />
Rikelig motivering og involvering av<br />
personalet er en viktig faktor, og det er<br />
en lønnsom investering. Alt går ikke<br />
som smurt hele tiden så det er viktig at<br />
lederen er med på å styrke gjennomføringskraften<br />
når det oppstår krevende<br />
situasjoner.<br />
Til slutt kommer rektor inn på lærlingeordningen<br />
– som også er en del av<br />
frafallsproblematikken. Han er opptatt<br />
av et fleksibelt system – og at det er<br />
skolen som skal ta ansvaret for elevene.<br />
Alternativ til 2 + 2-modellen kan for<br />
eksempel være en vekslingsmodell hvor<br />
elevene er i bedrifter i kortere perioder<br />
gjennom hele utdanningen. – Det er<br />
bedrifter som vil bidra, men dagens ordning<br />
passer dem ikke. Det skal gjøres<br />
forsøk i Troms med nye modeller, og der<br />
vil vi gjerne være med!<br />
20<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
Påmeldingsfrist: 20.juni 20<strong>15</strong><br />
Mer info: www.hargreaves.imtec.org<br />
Påmelding: http://imtec.org/pamelding/uplifting-leadership-20<strong>15</strong>
?<br />
Spørrespalten<br />
God kommunikasjon mellom virksomhetene<br />
og personalavdelingen i sykepengesaker<br />
er god butikk!<br />
En av våre lærere er gravid. Hun har fått omfattende bekkenløsning og har blitt<br />
sykmeldt. Jeg mener at jeg har lest et sted at det ikke er noen arbeidsgiverperiode<br />
når gravide er sykmeldte, stemmer det?<br />
Hovedregelen er at arbeidsgiver er<br />
ansvarlig for sykepenger i arbeidsgiverperioden<br />
og at Nav er ansvarlig for<br />
sykepengene når fraværet varer utover<br />
arbeidsgiverperioden.<br />
Folketrygdloven har noen viktige<br />
unntak fra denne hovedregelen om<br />
ansvar i arbeidsgiverperioden. Arbeidsgivere<br />
som utbetaler lønn under sykdom<br />
i disse tilfellene, kan kreve refusjon fra<br />
NAV allerede fra første fraværsdag.<br />
Dette gjelder<br />
• Arbeidstakere som er sykmeldte på<br />
grunn av svangerskapsrelatert sykdom<br />
eller plager<br />
• Arbeidstakere som er unntatt fra<br />
arbeidsgiverperioden på grunn av<br />
kronisk eller langvarig sykdom<br />
• Arbeidstakere som er sykmeldt for<br />
kontrollundersøkelser som krever<br />
minst 24 timers fravær<br />
• Fravær fordi arbeidstakeren er donor<br />
• Nyansatte arbeidstakere (ansatt i<br />
mindre enn 4 uker), som har sykepengerettigheter<br />
i behold fra tidligere<br />
arbeidsforhold<br />
• Nyansatte arbeidstakere (ansatt i<br />
mindre enn 4 uker) som har sykepengerettigheter<br />
i behold fordi de har<br />
mottatt ytelser som er likestilt med<br />
arbeid (dagpenger, foreldrepenger,<br />
sykepenger, pleiepenger)<br />
• Arbeidstakere som har vært i permisjon<br />
i mer enn 14 dager og blir sykmeldt<br />
før de har vært i jobb i minst 4<br />
uker, men som likevel har sykepengerettigheter<br />
i behold (for eksempel<br />
fordi de har mottatt foreldrepenger)<br />
Som du ser er det gjort unntak for svangerskapsrelatert<br />
sykefravær. Etter folketrygdloven<br />
§ 8-20, kan arbeidsgiver og<br />
arbeidstaker søke om fritak for sykepenger<br />
i arbeidsgiverperioden for svangerskapsrelatert<br />
sykefravær. Ved omfattende<br />
bekkenløsning er det vanskelig å<br />
legge til rette slik at sykmeldingen kan<br />
unngås, så her er det gode muligheter<br />
for at dere vil få refusjon. Det kan også<br />
søkes om fritak for arbeidsgiverperioden<br />
for fravær som fant sted før arbeidsgiver<br />
visste om graviditeten. Fristen er<br />
3 måneder.<br />
For at arbeidsgiver skal ha mulighet<br />
til å kreve refusjon, er det viktig at de<br />
som har ansvaret for å kreve refusjon fra<br />
NAV, som oftest lønn/personalavdelingen,<br />
vet om årsaken til fraværet. Vet de<br />
ikke om at fraværet er svangerskapsrelatert,<br />
kan de vanskelig søke om fritak<br />
eller kreve refusjon.<br />
For en lærer med 450.000 kroner i<br />
årslønn, yter NAV refusjon på kroner<br />
1.730 per arbeidsdag ved full sykemelding.<br />
I en hel arbeidsgiverperiode er det<br />
opptil 12 arbeidsdager, som tilsvarer<br />
20.760 kroner. Dette er penger som<br />
arbeidsgiver kan gå glipp av dersom<br />
viktige opplysninger ikke kommer frem.<br />
Etter vår erfaring setter en del<br />
arbeidsgivere frem for få krav om refusjon<br />
av sykepenger fra NAV. En viktig<br />
årsak er for dårlig eller for sen kommunikasjon<br />
mellom den enkelte virksomhet<br />
og lønn/personalavdelingen. En<br />
annen viktig årsak er at ledere ute i<br />
virksomhetene ikke har god nok kunnskap<br />
om folketrygdlovens regler både<br />
om fritak fra arbeidsgiverperioden og<br />
beregningen av den, slik at viktig informasjon<br />
ikke blir videreformidlet i tide.<br />
Virksomhetene må vite hva det er viktig<br />
å rapportere raskt og lønn/personal må<br />
gi informasjon om hva slags opplysninger<br />
de trenger.<br />
For <strong>Skolelederen</strong><br />
22<br />
<strong>Skolelederen</strong> 5 | 20<strong>15</strong>
Gjensidige<br />
ann.
Returadresse<br />
Skolelederforbundet<br />
Postboks 431 Sentrum<br />
0103 Oslo<br />
SMART Notebook – standard i norske klasserom<br />
SMART Notebook er norske læreres prefererte plattform for interaktivitet og samhandling. Dette<br />
fordi Notebook samler alle verktøyene de trenger på ett sted. Her er er noen av kommunene som<br />
har tegnet en Notebook Site Advantage-avtale det siste året.<br />
Bykle<br />
Tromsø<br />
Oslo<br />
Lom<br />
Iveland<br />
Værnes<br />
Porsgrunn<br />
Bergen<br />
Asker Lørenskog<br />
Valer Jevnaker<br />
Kragerø Grimstad<br />
Sund<br />
Eidskog Fræna<br />
Vennesla<br />
Askøy<br />
Trondheim<br />
Kristiansand Askim<br />
Disse kommunene har sett fordelene ved å tegne et<br />
abonnement for 1, 2 eller 3 år:<br />
• Rimelig! - fra kr. 107,- per klasserom per år<br />
• Ubegrenset bruk – Notebook til alle elever og lærere<br />
• Enkelt å administrere – èn produktnøkkel til hele<br />
kommunen<br />
SMART leverer en komplett løsning med produkter. Alle har samme enkle brukergrensesnitt, styres med fingertouch og<br />
benytter programvaren SMART Notebook.<br />
SMART Board tavle<br />
SMART Board skjerm<br />
SMART interaktiv projektor<br />
SMART Podium<br />
Vi har forhandlere over hele landet - se www.smartboard.no.<br />
Norsk distributør av SMART Board og<br />
Norges ledende kompetansesenter<br />
innen interaktive tavler.