strategi - Rød Ungdom
strategi - Rød Ungdom
strategi - Rød Ungdom
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
folkevalgt styring framfor at enkeltpersoner som<br />
ikke er valgt av noen skal kontrollere viktige<br />
samfunnsressurser eller folks arbeidsplasser.<br />
Demokratisk kontroll over sentrale<br />
samfunnselementer og en godt utbygd<br />
velferdsstat er et resultat av ei historie med<br />
klassekamp og politisk kamp. Dette er også<br />
deler av den norske modellen som har stor<br />
oppslutning i befolkninga. «Vi/staten veit best»-<br />
holdninga til sosialdemokratene er derimot<br />
ekstremt upopulær blant mange.<br />
Antikorrupsjonsarbeidet plasserer Rødt på den<br />
antiautoritære delen av skalaen, med kritikk av<br />
både statsmakt og økonomisk makt.<br />
Samtidig er det flere utfordringer med selve<br />
antikorrupsjonsarbeidet. Feltet oppfattes ofte<br />
ikke politisk, blant annet fordi korrupsjon ofte<br />
kommer som en konsekvens av politiske vedtak,<br />
og ikke kommer til syne i selve politikken.<br />
Antikorrupsjonsarbeidet genererer oppslutning,<br />
men mye tyder på at denne er knytta til<br />
enkeltpersoner som markerer seg på området, og<br />
ikke til partiet som helhet. Dette må løses<br />
gjennom mer kollektiv jobbing, slik at vi ikke<br />
oppfattes som de ensomme helters parti.<br />
Strategikomiteen har utviklet et opplegg for å<br />
gjennomføre lokal klasseanalyse. Dette kan<br />
brukes i lokallagene for å gjøre dette arbeidet<br />
mer kollektivt.<br />
Et annet problem ved dette arbeidet er at det kan<br />
underbygge oppfatninga av Rødt som<br />
vaktbikkje. Erling Folkvord har uttalt at<br />
vaktbikkjeomtalen er en hersketeknikk<br />
maktapparatet bruker for å holde Rødt nede. Det<br />
skaper ei forestilling om at man ikke trenger<br />
mer enn ei god vaktbikkje. Sagt i klartekst: Det<br />
er ikke behov for flere enn maks én Rødtrepresentant.<br />
Det må være ei viktig oppgave for<br />
Rødt å knytte de politisk styrte<br />
omorganiseringene og oppsplittingene i<br />
kommunale foretak, sammen med risikoen for<br />
korrupsjon og den bevisste målsettinga om å<br />
begrense innsyn og åpenhet. Vi må også rette<br />
kritisk søkelys mot at ledere på ulike nivå skal<br />
ha personlige fordeler, ofte presentert som<br />
«insentiver» i styringa av de offentlig eide<br />
selskapene. Slik kan budskapet vårt bli mer<br />
politisk, og ikke redusert til «Rødt anmelder<br />
(sett inn navn)».<br />
Hvis vi klarer å vise at New Public Management<br />
er en villet politikk kan vi også peke på<br />
klassekarakteren ved omorganiseringene og<br />
privatiseringa av offentlige, folkevalgstyrte<br />
velferdstjenester.<br />
Strategikomiteens forslag:<br />
1. Rødt skal tydeliggjøre at vi er et parti som er i opposisjon til både stat og kapital, at vi er et<br />
frihetssøkende og demokratisk parti.<br />
2. Ledelsen bør gjøre offensive, defensive og preventive vedtak som kan brukes til å effektivt<br />
avvise påstander og misoppfatninger om udemokratiske sider ved Rødts politikk.<br />
3. Strategikomiteens opplegg for lokale klasseanalyser skal videreføres og distribueres til<br />
lokallagene.<br />
3.1.2 Forholdet mellom ideologi og politikk<br />
Strategikomiteens oppgave er ikke å endre<br />
politikken vår, men å se på hvilke saker vi<br />
prioriterer og hvordan vi forholder oss til<br />
politikk. Politisk arbeid innebærer mer enn hva<br />
vi skriver i arbeidsprogrammet. En tradisjonell<br />
diskusjon handler om forholdet mellom ideologi<br />
og konkrete politiske krav.<br />
17<br />
Det å anerkjenne politikkens to akser betyr å ta<br />
på alvor at Rødt må framstå frihetssøkende, ikke<br />
overgripende. Når vi er for gratis barnehager og<br />
skole handler det om frihet, ikke om at staten<br />
skal styre mer. Dette dreier seg om ideologi, og<br />
det kommer sjelden fram i den offentlige