Etterinstallering av heis i borettslag - Universell Utforming
Etterinstallering av heis i borettslag - Universell Utforming
Etterinstallering av heis i borettslag - Universell Utforming
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
<strong>Etterinstallering</strong> <strong>av</strong> <strong>heis</strong> i <strong>borettslag</strong><br />
Erfaringer fra 15 <strong>borettslag</strong><br />
på Hamar<br />
i perioden 1996-2005<br />
1
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
1. Bakgrunn<br />
I 1996 startet Hamar og Omegn Boligbyggelag<br />
(HOBBL) en systematisk jobbing med økt<br />
tilgjengelighet til boligene i de eldre <strong>borettslag</strong>ene.<br />
Utgangspunktet var det faktum at beboerne ble eldre<br />
og at redusert bevegelighet for mange allerede er blitt<br />
en reell problemstilling. I et <strong>av</strong> <strong>borettslag</strong>ene var<br />
70 % over 60 år.<br />
På nasjonalt nivå kan situasjonen oppsummeres slik:<br />
• 90 % <strong>av</strong> l<strong>av</strong>blokkene i Norge mangler <strong>heis</strong>er<br />
• 10 % <strong>av</strong> høyblokkene mangler <strong>heis</strong><br />
• 80 % <strong>av</strong> dagens boliger vil fortsatt være i<br />
bruk i 2020<br />
• Antall eldre vil dobles over de neste 50 år<br />
Kilde: NBBL Rapport 2000; ”Fysisk tilgjengelighet i<br />
boligsamvirkets blokkbebyggelse”.<br />
Som boligbyggelag med formål å sørge for gode<br />
boliger for sine beboere, kunne HOBBL således ikke<br />
sitte stille å se på at stadig flere beboere sto overfor<br />
valget å flytte ut eller å bli sittende isolert i sin<br />
eksisterende bolig. De ble derfor startet prosesser i<br />
flere <strong>borettslag</strong> for å <strong>av</strong>klare hva beboerne ønsket å<br />
gjøre med denne utfordringen. Dette resulterte i<br />
mange renoveringsprosjekter, der etterinstallering <strong>av</strong><br />
<strong>heis</strong> utgjorde en sentral bit.<br />
Denne artikkelen belyser erfaringene fra HOBBL og<br />
spesielt fra Brubakken Borettslag og Sørenga<br />
Borettslag som ble gjennomført i henholdsvis i 1999<br />
og i 2000. Det første tilfellet fikk tung offentlig<br />
finansieringsbistand (70 % fra Husbanken) mens det<br />
andre ikke fikk noe offentlig støtte.<br />
2. Målgruppen på Hamar<br />
Grafene under illustrerer at installering <strong>av</strong> <strong>heis</strong> har<br />
betydning for utviklingen <strong>av</strong> aldersammensetningen i<br />
<strong>borettslag</strong>ene:<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
Alderssammensetning i <strong>borettslag</strong> som har<br />
fått installert <strong>heis</strong><br />
Under 60 år 60-69 år 70 år +<br />
1995<br />
2005<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Endring i alderssammensetning i <strong>borettslag</strong><br />
uten <strong>heis</strong><br />
Under 60 60-69 70 +<br />
1995<br />
2005<br />
Heis innebærer at boligene er attraktive for alle<br />
aldersgrupper.<br />
2
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
I startfasen rettet man fokuset på <strong>borettslag</strong> med<br />
blokker med minst 4 etasjer og samtidig en<br />
overveiende del <strong>av</strong> beboere som var eldre enn 60 år.<br />
Målgruppen ble utvidet<br />
Etter at en hadde realisert de første prosjektene,<br />
erfarte en at også barnefamilier hadde interesse <strong>av</strong> å<br />
få bedret tilgjengeligheten til sine boliger. Dette førte<br />
til sterkere drivkrefter for <strong>heis</strong>.<br />
3. Aktører og drivkrefter<br />
Figur 1 illustrerer de ulike drivkreftene (Six forces<br />
model) som påvirket hvordan de ulike prosjektene ble<br />
gjennomført (Grove, A.S. 1996)<br />
Styrelederne i begge de studerte <strong>borettslag</strong>ene var<br />
personer som hadde mye tid til disposisjon til å følge<br />
opp beslutningsprosessen. I egenskap <strong>av</strong> å ha bli valgt<br />
til styreledere ligger der selvsagt en tillitserklæring<br />
fra de andre beboerne. Styrelederne har gode<br />
egenskaper til å formidle budskapet på en enkel og<br />
direkte måte, som de vet sine medbeboere forstår.<br />
Sentral ressursperson både for understøtting <strong>av</strong> fakta<br />
og for prosjektstyring var prosjektleder i HOBBL.<br />
Styrelederne i <strong>borettslag</strong>ene framhevet hans<br />
personlige engasjement og hans pliktoppfyllende<br />
respons på alle spørsmålstillinger som dukket opp<br />
underveis.<br />
Initiativtaker til satsingen var nøkkel-personer i<br />
administrasjonen i HOBBL. En var bevisst på at<br />
behovet hos kundene (beboerne) hadde endret seg<br />
sidene blokkene ble bygd. Gjennom nært samarbeid<br />
med styrene i de aktuelle <strong>borettslag</strong>ene fikk en<br />
kartlagt ønskene i hvert enkelt <strong>borettslag</strong>.<br />
Husbanken medvirket gjennom sin finansiering til at<br />
en kunne gjennomføre 5 pilotprosjekter på en grundig<br />
måte. Tilsvarende ble ulike <strong>heis</strong>produsenter utfordret<br />
til å komme opp med ulike tekniske løsninger.<br />
Teknisk etat i kommunen, samt Statens Byggtekniske<br />
Etat (BE) var sentrale aktører i tillempingen til<br />
byggforskriftene, som var en reell utfordring for<br />
gjennomføring <strong>av</strong> prosjektet.<br />
I Hamar-området eksisterer et tilbud om salg eller leie<br />
<strong>av</strong> eksisterende boliger med bedre tilgjengelighet enn<br />
tilfelle er i flere <strong>av</strong> <strong>borettslag</strong>ene. Desto flere som<br />
føler behov for å skaffe seg boliger med bedre<br />
tilgjengelighet, desto mer aktuelt er det at nye<br />
boligprosjekter vil konkurrere om beboerne i<br />
HOBBL.<br />
Valget til den enkelte beboer med bevegelsesproblemer,<br />
består dermed enten å bli boende og<br />
dermed økt behov for hjemmehjelp eller å flytte til en<br />
bedre bolig.<br />
HOBBL’s utfordring lå dermed i om en skulle utvikle<br />
tilbudet i <strong>borettslag</strong>ene slik at det dekket endrede<br />
behov hos eksisterende kunder (beboerne), eller om<br />
en måtte innfinne seg med at det vil skje en endring<br />
<strong>av</strong> beboermassen til personer som legger større vekt<br />
på pris enn attraktive boliger. Siden eierne <strong>av</strong><br />
HOBBL er eksisterende beboere, så ble dette en<br />
fullstendig ”markedsstyrt” prosess.<br />
Figur1 Drivkreftene uttrykt i SixForcesModel(Grove)<br />
4. SWOT-analyse<br />
Utfordringene for en stor del <strong>av</strong> <strong>borettslag</strong>ene i<br />
HOBBL før rehabiliteringsprosjektene kan<br />
oppsummeres i en SWOT-analyse (Strengths-<br />
Weaknesses-Opportunities-Threaths). Styrker og<br />
svakheter representerer de interne utfordringene,<br />
mens muligeter og trusler er eksterne utfordringer.<br />
Styrker<br />
• L<strong>av</strong> husleie som følge <strong>av</strong> l<strong>av</strong> gjeldsgrad. Det<br />
bør likevel bemerkes at for en del utgjorde<br />
det en utfordring i å kommunisere en<br />
prosentvis høy husleieøkning som følge <strong>av</strong><br />
renoveringsprosjektet.<br />
• Engasjerte styreledere som hadde mye<br />
kunnskap om hvor ”skoen trykket” blant<br />
beboerne.<br />
• Engasjert prosjektleder i HOBBL som<br />
ønsket å ”backe opp” styrene i <strong>borettslag</strong>ene<br />
for å gjennomføre renoveringsprosjekter.<br />
• Høy lojalitet hos kundegruppen som følge <strong>av</strong><br />
eierinteressene.<br />
3
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
Svakheter (weaknesses)<br />
• Dårlig tilgjengelighet til majoriteten <strong>av</strong><br />
leilighetene. Dette matchet dårlig til den<br />
aldrende beboermassen.<br />
• Fallende attraktivitet for boligene i forhold<br />
til nye (konkurrerende) tilbud.<br />
• Avhengighet <strong>av</strong> nøkkelpersoner.<br />
Muligheter (opportunities)<br />
• Om en kunne klare å realisere prosjektene,<br />
ville en kunne gi eksisterende beboere et<br />
bedre produkt, samtidig som en la grunnlag<br />
for verdiøkning i <strong>borettslag</strong>ene. Dette<br />
resulterte i mer attraktive boliger.<br />
• HOBBL kunne som første boligbyggelag<br />
presentere de første prosjektene som piloter,<br />
og dermed oppnå særdeles gunstig<br />
finansiering.<br />
Trusler<br />
• Tap <strong>av</strong> eksisterende kunder som flytter ut.<br />
• Vesentlig endring i beboermassen, vil kunne<br />
føre til interessekonflikter<br />
• Eksisterende byggforskrifter er en reell<br />
utfordring for å finne akseptable løsninger til<br />
en fornuftig pris.<br />
• For prosjektene som kom etter de fem<br />
pilotene, var det ikke realistisk å få<br />
delfinansiering med tilskuddsmidler. Det ble<br />
dermed en utfordring i å måtte akseptere at<br />
nå ble prisen vesentlig høyere enn de første.<br />
• Beboere i første etasje ser liten eller ingen<br />
nytte i investering i <strong>heis</strong>. I en 4 etasjers<br />
blokk, vil forslaget kunne stoppes hvis for<br />
eksempel hele første etasje, samt 1/3 <strong>av</strong><br />
beboerne i andre etasje stemmer imot.<br />
5. Målsettinger<br />
HOBBL sette seg som mål i å realisere et prosjekt i<br />
året.<br />
Begrunnelsen for en slik målsetting var at det<br />
kontinuerlig skulle være prosjekter i gang. Dette er i<br />
seg selv god markedsføring overfor nye prosjekter.<br />
Samtidig var det viktig å <strong>av</strong>passe ambisjonene i<br />
forhold til oppfølgingskapasiteten som HOBBL<br />
hadde.<br />
6. Strategiske valg<br />
Produktstrategi<br />
Behovsrettet produktutforming, der en laget ”pakker”<br />
som matchet de spesifikke ønskene i de ulike<br />
<strong>borettslag</strong>ene.<br />
Prisstrategi<br />
Fokus på kostnadseffektive løsninger<br />
Salgskanal<br />
Det foregikk en kunnskapsoverføring mellom<br />
boligbyggelag og <strong>borettslag</strong> før innsalget. Styrene i<br />
<strong>borettslag</strong>ene var selv de som solgte inn prosjektene<br />
til beboerne<br />
Markedsføring<br />
Personlig og direkte kommunikasjon understøttet <strong>av</strong><br />
fakta dokumentasjon.<br />
Målgruppe<br />
Eldre beboere i eldre <strong>borettslag</strong> uten <strong>heis</strong>.<br />
7. Tiltak<br />
I perioden 1996 til 1999 ble det gjennomført 5<br />
pilotprosjekter der det var sentralt å finne tekniske<br />
løsninger som både dekket det fysiske behovet, og<br />
som var akseptable for bygningsmyndighetene. Den<br />
tekniske utfordringen lå i at en for noen <strong>heis</strong>løsninger<br />
(hvor en måtte redusere bredden på trappeløpet) måtte<br />
gjennomføre kompenserende tiltak mht brann.<br />
Eksempel på kompenserende tiltak er brannalarm,<br />
røykventilasjon, selvlukkende dører, ledelys,<br />
brannvann. Selv om noen kunne se på dette som<br />
ulempe, innebar dette i realiteten et ekstra gode i form<br />
<strong>av</strong> økt trygghet for alle beboere<br />
For å implementere de strategiske valgene, ble<br />
følgende tiltak gjennomført:<br />
• Segmentering <strong>av</strong> <strong>borettslag</strong>ene. De<br />
<strong>borettslag</strong>ene med høy andel <strong>av</strong> beboere over<br />
60 år ble prioritert.<br />
• Høringsmøter med styrene i de utvalgte<br />
<strong>borettslag</strong>ene. Basert på interessen i de ulike<br />
styrene ble det valgt ut det <strong>borettslag</strong>et som<br />
var mest ”modent” for å gjennomføre<br />
konkrete tiltak.<br />
Hvert prosjekt hadde følgende hovedpunkter fra ide<br />
til realisering:<br />
1. Idélansering. I noen tilfeller kom initiativet<br />
fra beboere eller styremedlemmer i<br />
<strong>borettslag</strong>, mens i andre kom første invitten<br />
fra HOBBL<br />
2. Formalisert diskusjon mellom HOBBL og<br />
styret i <strong>borettslag</strong>. I denne diskusjonen var<br />
det viktig å få fram hva er de reelle<br />
behovene i det aktuelle <strong>borettslag</strong>et i full<br />
bredde – ikke bare <strong>heis</strong>. I de fleste <strong>borettslag</strong><br />
var der andre behov som også stod høyt på<br />
ønskelisten. Eksempel på dette var<br />
4
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
oppussing <strong>av</strong> fasade, isolering, balkong,<br />
dører, port-telefon, etc.<br />
3. Uformell ”lufting” <strong>av</strong> ideen i <strong>borettslag</strong>ene.<br />
4. Presentasjon og diskusjon på<br />
Generalforsamling i <strong>borettslag</strong>et om en skal<br />
gjennomføre forprosjekt eller ikke, samt<br />
hvilke delementer som skal belyses. I de<br />
fleste tilfellene ble det på første<br />
Generalforsamling vedtatt å starte<br />
forprosjekt.<br />
5. Gjennomføring <strong>av</strong> forprosjekt der det var<br />
fokus på å få alle relevante opplysninger på<br />
bordet. Ingen negative opplysninger ble<br />
holdt tilbake. Finansierings- og<br />
husleiemodell inngikk også i forprosjektet.<br />
6. Uformell opplysningkampanje der den<br />
enkelte beboer ble møtt på ”hjemmebane”;<br />
enten i trappeoppgangen eller på benken<br />
utenfor. I de store <strong>borettslag</strong>ene delte<br />
styremedlemmene på denne jobben, mens i<br />
mindre <strong>borettslag</strong> gjorde styreleder denne<br />
jobben alene.<br />
7. Den endelige beslutningen om hovedprosjektet<br />
skulle gjennomføres eller ikke ble<br />
gjort <strong>av</strong> Generalforsamlingen, som krevde<br />
2/3 flertall.<br />
8. Gjennomføring <strong>av</strong> byggeprosjektet. I denne<br />
perioden var en bevisst på å gi beboerne<br />
løpende informasjon om framdriften og<br />
problemstillinger knyttet til gjennomføringen.<br />
I noen <strong>borettslag</strong> var det nødvendig<br />
at beboerne måtte flytte på hotell for inntil 3<br />
dager.<br />
9. I de første prosjektene ble det gjennomført<br />
omfattende evalueringer <strong>av</strong> prosjektene.<br />
Både forhold knyttet til gjennomføringen <strong>av</strong><br />
byggeprosjektet og forhold knyttet til bruken<br />
etter ferdigstillelse ble belyst.<br />
Denne prosessen tok fra minimum 1 år til 6 år. Det<br />
var store ulikheter med hensyn til modningsfasen for<br />
ideen.<br />
Etter at første pilotprosjekt var gjennomført ble det<br />
startet dialog med flere <strong>borettslag</strong> med referanse i<br />
erfaringene fra første prosjekt.<br />
9. Evaluering og resultater<br />
Siden starten i 1996 og fram til medio 2005 er<br />
følgende blitt realisert:<br />
• Gjennomført i alt 15 <strong>borettslag</strong> med til<br />
sammen 116 <strong>heis</strong>er. Av disse er prosjektene i<br />
10 <strong>borettslag</strong> realisert uten tilskudd.<br />
• Samtlige prosjekter besto i mer enn kun<br />
<strong>heis</strong>prosjekt. Dog varierte dette fra mindre<br />
elementer som port-telefon til større<br />
prosjekter som også inkluderte fasader og<br />
balkonger m.m.<br />
• I 1996 var andelen <strong>borettslag</strong> med <strong>heis</strong> kun<br />
13 %, mens den per september 2005 var økt<br />
til 69 %.<br />
Som eksempel kan nevnes at Brubakken<br />
Borettslag som var det femte i rekken (og det<br />
siste som fikk tilskudd) ble det evaluering i<br />
etterkant der beboerne kom med uttalelser:<br />
• Lett å transportere varer<br />
• Lettvint å vaske klær i vaskeriet<br />
• Ingen problemer med frakt <strong>av</strong> møbler i<br />
trappehus og <strong>heis</strong>.<br />
• Hadde måttet flytte hvis ikke <strong>heis</strong>en hadde<br />
kommet, beboer med MS.<br />
• Nå kan jeg hente posten og komme meg ut<br />
uten hjelp – beboer med muskelsvinn<br />
• OK med <strong>heis</strong>, men ikke husleieøkningen.<br />
• Hva skal vi med <strong>heis</strong> vi som bor i første<br />
etasje.<br />
Av disse beboerne var 70 % over 60 år. 80 % <strong>av</strong><br />
beboerne stemte ja til <strong>heis</strong>. 60 % <strong>av</strong> de i 1. etasje<br />
stemte ja. Dette skyldtes trolig at de såg poenget med<br />
verdistigningen for alle boligene, samt at der inngikk<br />
andre fordeler i ”pakken”.<br />
Etter at det første prosjektet som var i Knaggen<br />
Borettslag var fullført, gjennomførte Teknisk Etat i<br />
Hamar kommune en evaluering med to hoveddeler; a)<br />
sett fra en teknisk side (fokus på brann og tilgang for<br />
ambulanse personell) og b) sett fra brukerne.<br />
Dette prosjektet medførte at bredden på trappeløpet<br />
måtte reduseres med ca 0,7 m.<br />
Brannvesen og Røde Kors Hjelpekorps (ambulanse)<br />
har i ettertid kommet med positive uttalelser om deres<br />
erfaringer. Det ble blant annet påpekt at det hadde<br />
vært et branntilfelle i en blokk med tilsvarende<br />
løsning, og der evakueringen <strong>av</strong> beboerne gikk<br />
smertefritt.<br />
Fra beboerundersøkelsen:<br />
• Av de 74 leilighetene i de tre blokkene var<br />
kun 2 som var imot <strong>heis</strong>prosjektet.<br />
5
Tilgjengelighet - en forutsetning for attraktive og gode boliger<br />
På spørsmål om hvordan beboerne oppfatter<br />
endringene ble det blant annet svart slik (i antall):<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Redusert<br />
trappebredde<br />
(daglig)<br />
Redusert<br />
trappebredde (ved<br />
evt. brann)<br />
Håndløper på en<br />
side<br />
Positivt Negativt Liten betydning<br />
På spørsmål om konsekvensene <strong>av</strong> <strong>heis</strong>prosjektet, ble<br />
det svart følgende (i antall):<br />
Bruk <strong>av</strong> <strong>heis</strong> ved<br />
flytting<br />
m2 leilighet. Året før beslutning om<br />
renoveringsprosjektet skulle gjøres ble husleien økt<br />
med kr.200. Dette var begrunnet i en del opplagte<br />
renoveringsbehov. Denne økningen ble imidlertid en<br />
del <strong>av</strong> den samlede husleieøkningen på kr 700,-<br />
(27 %) som ble vedtatt i forbindelse med det store<br />
renoveringsprosjektet som omfattet <strong>heis</strong>, fasade og<br />
balkonger. Tilknyttet denne beslutningen var dermed<br />
økningen kun på kr.500,- (15 %). Den psykologiske<br />
effekten er derfor noe en bør være bevisst på. Likevel<br />
er det viktig at en ikke kan ”lure” sine egne beboere,<br />
men det er mer et spørsmål om hvilken prisfilosofi<br />
hvert enkelt <strong>borettslag</strong> skal ha. Skal en ha en husleie<br />
som gir rom for å ta en del <strong>av</strong> framtidige kostnader,<br />
eller skal en la leien følge konsekvent utviklingen på<br />
nedbetalingen <strong>av</strong> lånet. I det siste tilfellet vil leien<br />
naturligvis måtte variere prosentvis mye i ulike faser.<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Problemfri<br />
byggefase<br />
Heisen er<br />
støyfri<br />
Anbefaler til<br />
andre<br />
De blir<br />
boende<br />
lenger<br />
Enklere<br />
hverdag<br />
Som det framgår <strong>av</strong> grafene, er etterinstalleringen <strong>av</strong><br />
<strong>heis</strong>ene oppfattet meget positivt også i ettertid <strong>av</strong><br />
beboerne. En kan for eksempel merke seg at en<br />
oppfattet at hverdagen ble tryggere. Dette ble<br />
understøttet <strong>av</strong> de kompenserende tiltakene (spesielt<br />
for brann).<br />
Nei<br />
Andre erfaringer fra Hamar-prosjektene<br />
Ting tar tid – om en går for fort fram så ble det<br />
negative resultater. I et tilfelle hadde de et forprosjekt<br />
som de bare kunne kopiere direkte fra et annet<br />
<strong>borettslag</strong>. Disse konkrete planene ble presentert på<br />
første møte i Generalforsamlingen. Ideen hadde<br />
imidlertid ikke fått modningstid og ble som følge <strong>av</strong><br />
dette nedstemt. Først flere år senere kunne ideen på<br />
nytt lanseres og realiseres.<br />
De fleste <strong>borettslag</strong>ene der det er aktuelt med<br />
ettermontering <strong>av</strong> <strong>heis</strong>, er i en situasjon med l<strong>av</strong><br />
gjeldsgrad og dermed l<strong>av</strong> husleie. De skulle således<br />
ha ”råd til” å øke husleien en god del. Utfordringen<br />
ligger likevel i at den høye prosentvise økningen vil<br />
virke skremmende på mange. I Sørenga Borettslag<br />
var den opprinnelige leien ca 2.600,- for en 3 roms 75<br />
Ja<br />
Tryggere<br />
hverdag<br />
Personer som ikke inngikk i målgruppen, men likevel<br />
bodde i slike <strong>borettslag</strong>, ville likevel ha glede <strong>av</strong><br />
investeringene. Foruten at det medførte økt<br />
attraktivitet og dermed verdiøkning på boligene,<br />
innebar tiltaket også stor bruksnytte for personer<br />
utenfor målgruppen.<br />
Kanskje den viktigste erfaringen fra Hamar er<br />
viktigheten <strong>av</strong> å se på dette som en prosess, der en må<br />
være i takt med ønskene til beboerne. Det er her helt<br />
sentralt at beboerne føler trygghet i sin beslutning.<br />
Dette forutsetter at alle relevante fakta må kunne<br />
kommuniseres klart og tydelig. Sentrale stikkord for<br />
hvordan dette bør gjøres:<br />
• Skriftlig informasjon må kombineres med<br />
muntlig informasjon til hver enkelt. Dette<br />
må skje på den enkelte sin ”hjemmebane”.<br />
• Repetisjon <strong>av</strong> informasjon.<br />
• Formidling <strong>av</strong> informasjon <strong>av</strong> kjente og nære<br />
personer (egne styremedlemmer).<br />
Forfatter:<br />
Trond Ha<strong>av</strong>ik<br />
Segel AS<br />
Øyane 11<br />
6771 Nordfjordeid<br />
http://www.segel.no<br />
Prosjektleder i HOBBL:<br />
John Lillesæter<br />
Hamar og Omegn Boligbyggelag<br />
Postboks 391<br />
2303 Hamar<br />
http://www.hobbl.no<br />
Dette notatet er utarbeidet på oppdrag for<br />
Trondheim og Omegn Boligbyggelag med<br />
finansiell støtte fra Husbanken.<br />
6