SI Magasinet nr 4-2010 - Sykehuset Innlandet HF
SI Magasinet nr 4-2010 - Sykehuset Innlandet HF
SI Magasinet nr 4-2010 - Sykehuset Innlandet HF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
[4-10]<br />
Et magasin fra <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> <strong>HF</strong> | September <strong>2010</strong><br />
<strong>SI</strong> magasinet<br />
Skal bedre<br />
pasientsikkerheten<br />
⁄10-13<br />
Strategisk fokus i fokus ⁄ 6-9 Tar Pulsen igjen ⁄ 18-19 De usynlige barna ⁄ 28-29
Innhold ⁄ <strong>SI</strong>-magasinet 4/10<br />
3 ⁄ Leder<br />
Uønskede hendelser<br />
3 ⁄ 11 nye veiledere etter to års deltidsstudium<br />
4 ⁄ Nye koster i Brukerrådet<br />
Vil involvere brukerne mer<br />
6 ⁄ Strategisk fokus<br />
Klart for første høringsrunde<br />
10 ⁄ <strong>SI</strong> styrker kvalitetsarbeidet<br />
Skal bedre pasientsikkerheten<br />
14 ⁄ DMS Valdres<br />
Ønskelig med økt armslag<br />
16 ⁄ Etisk handel<br />
Setter krav til leverandørene<br />
17 ⁄ En dør inn til DPS Hamar<br />
18 ⁄ Ny medarbeiderundersøkelse<br />
Tar pulsen på arbeidsmiljøet<br />
20 ⁄ Kongens heder til Per E.M.Bjerke<br />
Ser tilbake på 40 år i sykehuset<br />
22 ⁄ Overlegen ble doktor<br />
Oskar Sommer disputerte<br />
24 ⁄ Forskningsforum<br />
Etterlyste de gode ideene<br />
26 ⁄ Fra helse til mathelse<br />
Wenche Aamodt Furuseth har sluttet<br />
28 ⁄ De usynlige barna<br />
Barn av psykisk syke<br />
30 ⁄ Følger opp God Vakt!<br />
Fokus på nivå 4-lederne<br />
32 ⁄ <strong>SI</strong>s utpost i Folldal<br />
Føler usikkerhet for framtida<br />
34 ⁄ Nytt foretakshovedverneombud<br />
Viktig å være synlig<br />
36 ⁄ Schjelderupseminaret<br />
Lidelse har mange ansikter<br />
38 ⁄ I mål med «stille rapport» ved<br />
medisinsk avdeling på Kongsvinger<br />
40 ⁄ Personalportalen<br />
Gir oss enklere hverdag<br />
41 ⁄ Med urinveier som arbeidsfelt<br />
Uroterapi har fått økende interesse<br />
42 ⁄ Kriseteamet ved DPS Hamar<br />
Viktig lavterskeltilbud<br />
44 ⁄ Nå kommer de første behandlingslinjer<br />
Omfattende informasjonsrunde<br />
Ansvarlig utgiver:<br />
■ <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> <strong>HF</strong><br />
Postboks 104, 2381 Brumunddal<br />
Telefon 623 33 000<br />
simagasinet@sykehuset-innlandet.no<br />
www.sykehuset-innlandet.no<br />
Redaksjonen:<br />
■ Ansvarlig redaktør:<br />
Kommunikasjonsdirektør<br />
Stein Tronsmoen<br />
Telefon 62 33 30 / 911 83 680<br />
■ Redaktør/<br />
kommunikasjonsrådgiver:<br />
Trond Tendø Jacobsen<br />
Telefon 62 33 30 31 / 480 79 280<br />
trond.tendo.jacobsen@<br />
sykehuset-innlandet.no<br />
■ Informasjonssjef:<br />
Britt Haugen<br />
Telefon 62 33 30 32 / 917 47 845<br />
■ Webredaktør:<br />
Geir Kristian Lund<br />
Telefon 62 33 30 37 / 926 13 340<br />
■ Redaksjonen avsluttet 01.09.<strong>2010</strong>.<br />
■ Vi tar forbehold om feil og endringer.<br />
Målgruppe:<br />
■ Ansatte og primærleger er hovedmålgruppe<br />
for <strong>SI</strong>-<strong>Magasinet</strong>, som i papirversjon også<br />
gjøres tilgjengelig for pasienter, pårørende,<br />
besøkende og andre.<br />
Grafisk produksjon:<br />
■ Design/førtrykk: Typisk Bjørseth AS<br />
■ Trykk: Bryne Offset AS. Opplag: 3.500.<br />
ISSN:<br />
■ ISSN 1504-9647 (trykt utgave)<br />
■ ISSN 1504-9779 (elektronisk utgave)<br />
⁄ 4 ⁄ 6 ⁄ 14 ⁄ 24<br />
⁄ 26 ⁄ 32 ⁄ 38 ⁄ 42
Leder:<br />
Uønskede hendelser<br />
Etter utblåsningen på Ekofisk Bravo i 1977 og ikke<br />
minst etter Alexander Kielland-ulykken i 1980, tok<br />
oljeindustrien sammen med myndighetene tak i<br />
kvalitetstenkningen offshore. Det var viktig å<br />
kunne forebygge lignende hendelser, slik at denne<br />
nye næringen kunne få vokse fram på en trygg<br />
måte for personell og miljø.<br />
Det var nødvendig å se på regelverket og ikke<br />
minst byråkratiet. Selskapene ble mer fokusert på<br />
forebyggende kvalitetsarbeid. Et av de store virke -<br />
midlene var å systematisere og ikke minst oppmuntre<br />
til å registrere «nesten-hendelser» og<br />
«nære-på-hendelser». Sånne typer hendelser har<br />
ofte et potensiale i seg til å bli langt mer alvorlig.<br />
Det var nærliggende å se til luftfartens måte å<br />
registrere og systematisere rapportene og på det<br />
grunnlaget iverksette endringer. Det ble for<br />
eksempel innført sjekklister og korte planleggingsmøter<br />
før det enkelte arbeidsoppdrag skulle utføres.<br />
Alle ansatte ble oppfordret til å identifisere<br />
uønskede hendelser og rapportere disse til nær -<br />
meste overordnede. I en periode var det konkurranse<br />
om å få registrert flest mulige hendelser<br />
eller nesten-hendelser med farepotensiale i seg. På<br />
dette viset fikk organisasjonen endret fokus fra<br />
«short-cuts» til kvalitet i alle handlinger. Antall<br />
alvorlige hendelser gikk dramatisk ned.<br />
For helsetjenesten må det i første omgang være<br />
viktig å få identifisert hvilket omfang vi har av<br />
hendelser som kunne ha medført mer alvorlige<br />
ulykker. Først da kan vi iverksette riktige tiltak for<br />
å forebygge skader på pasient og utstyr.<br />
Med dagens rapporteringsregime er det ikke<br />
mulig å få opp dette omfanget. Registreringen er<br />
alt for mye knyttet til den enkeltes handling og<br />
ikke opp mot om det er systemfeil som kan ligge<br />
til grunn. Derfor er det store mørketall.<br />
For pasientens skyld er det svært viktig at helsepersonell<br />
utviser kvalitet i alle ledd i sin virksomhet.<br />
Stein Tronsmoen<br />
Kommunikasjonsdirektør<br />
«For pasientens skyld<br />
er det svært viktig at<br />
helsepersonell utviser<br />
kvalitet i alle ledd i sin<br />
virksomhet.»<br />
11 nye veiledere<br />
Ti <strong>SI</strong>-ansatte, og en fra Revmatismesykehuset på<br />
Lillehammer, avsluttet i sommer et toårig deltidsstudium<br />
i veiledning ved Høgskolen i Hed -<br />
mark. Dette er et tverrfaglig studium som kvali -<br />
fiserer til å gi veiledning både på individ, gruppe<br />
og organisasjonsnivå.<br />
Veiledere: Her er ti av de elleve veilederne samlet, f.v.: Tone<br />
Haugom, <strong>SI</strong> Gjøvik, Jorunn Reinsvollsveen, <strong>SI</strong> Gjøvik, May Toril<br />
Lien, <strong>SI</strong> Sanderud, Kari Marie Killi, Revmatismesykehuset, Turid<br />
L. Skundberg, <strong>SI</strong> Gjøvik, Ine Ringvold, <strong>SI</strong> Reinsvoll, Ingrid Hartveit<br />
Svendsen, <strong>SI</strong> Reinsvoll, Anita Østheim, LMS-sentret, Sølvi Lille -<br />
mæhlum, DPS Hamar og Vibeke Hauge, <strong>SI</strong> Reinsvoll. Anette<br />
Madshus, <strong>SI</strong> Sanderud, var ikke tilstede da bildet ble tatt.<br />
Side 3 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Nytt Brukerråd<br />
Det nye rådet: Under ser vi det<br />
nye brukerrådet. 1. rekke f.v.; Erna<br />
Rundsveen, Synnøve Bratlie, Trond<br />
A. Hilmersen, Liv Christophersen,<br />
2. rekke; Marthe Kraabøl, Tone<br />
Meisdalen, Iver Hofsmarken, Øyvind<br />
Nerby og Odd B. Hauge. Asbjørn<br />
Holsæter var ikke til stede da bildet<br />
ble tatt.<br />
Det kom inn mange nye medlemmer i det nye<br />
Brukerrådet som ble utnevnt i vår. Hele seks av de<br />
ti er nye. Trond A. Hilmersen overtok som leder<br />
etter Tåle Bjørnvold. De andre i rådet er:<br />
• Iver Hofsmarken (LHL – FFO Oppland)<br />
• Marthe Kraabøl (Norges Diabetesforbund –<br />
FFO Hed mark) NY<br />
• Øyvind Nerby (Eldrerådet i Oppland) NY<br />
• Asbjørn Holsæter (Eldrerådet i Hedmark)<br />
• Synnøve Bratlie (Norges Handi kap forbund –<br />
SAFO) NY<br />
• Odd B. Hauge (Den Norske Kreftforening,<br />
Seksjon <strong>Innlandet</strong>) NY<br />
• Liv Christop hersen (Mental Helse Hedmark)<br />
• Erna Rundsveen (Mental Helse Oppland) NY<br />
• Tone Meisdalen (RIO <strong>Innlandet</strong>) NY<br />
Møtte styret<br />
I tilknytning til styremøtet 21. mai ble det satt av<br />
tid til et møte mellom styret og brukerrådet, til<br />
gjensidig utveksling av synspunkter og innspill.<br />
Begge parter oppfattet dette som svært nyttig.<br />
– Vi har bruk for hverandres kompetanse og<br />
røst, sa styreleder Bente Mejdell, som legger opp<br />
til at det skal være slike møter et par ganger i året.<br />
–Vær gjerne krevende, bidra til å sette dags -<br />
orden, oppfordret administrerende direktør Mor -<br />
ten Lang-Ree.<br />
Møtte styret: Her ser vi en del av brukerrådsmedlemmene under<br />
møtet med styret, f.v.: Liv Christophersen, Trond A. Hilmersen<br />
(leder), Iver Hofsmarken, Erna Rundsveen og Asbjørn Holsæter.<br />
Side 4 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
– Vi er en viktig ressurs!<br />
– Jeg har ikke lagt opp til noen revolusjonerende<br />
endringer, men håper at brukerrådet<br />
skal involvere seg enda mer i det løpende<br />
påvirkningsarbeidet. Vi er en viktig ressurs,<br />
som sitter på kompetanse sykehuset trenger,<br />
mener brukerrådets nye leder, Trond A.<br />
Hilmersen.<br />
– Jeg er veldig opptatt av å involvere hele rådet, og<br />
fordele oppgavene. Jo flere som deler på de, jo<br />
bedre er det. Jeg har også et håp om at vi i sterkere<br />
grad skal makte å være en plattform for brukere vi<br />
i dag har liten eller ingen kontakt med. Det er en<br />
rekke aktive brukerrepresentanter som bruker -<br />
rådet ikke har kontakt med, eller oversikt over. Det<br />
hadde vært en styrke for alle parter om også disse<br />
kunne rapportere til oss, slik at vi fikk en mer<br />
samlet oversikt over brukerarbeidet i <strong>Innlandet</strong>,<br />
sier han.<br />
Vil favne alle<br />
– Jeg tror det er viktig at vi ikke bare i teori, men<br />
også i praksis favner alle. Men jeg har foreløpig<br />
ingen klar oppfatning om hvordan vi skal gå fram<br />
for å få til dette. Vi får ikke mange innspill utenfra,<br />
fra de mange brukerne av sykehusets tjenester, men<br />
vi er i høyeste grad åpne for det. Vi er kanskje litt<br />
for dårlige til å gå ut til brukerorganisasjonene og<br />
fortelle om oss. Dette er noe jeg så smått har begynt<br />
å ta fatt i, sier han.<br />
– Jeg ønsker også å åpne for at vi kan behandle<br />
enkeltsaker, det har rådet til nå ikke gjort. Jeg ser<br />
det slik at enkeltsaker kan bunne i systemsvikt,<br />
derfor bør vi også kunne drøfte slik saker.<br />
– Vi har et veldig slagkraftig brukerråd, bare vent<br />
til vi blir varme i trøya, sier han.<br />
Vil involveres enda mer<br />
På spørsmål om hva som er viktig for brukerrådet<br />
framover sier han at det er å involvere brukerne<br />
enda sterkere i driften av sykehuset. Brukerne er<br />
en stor ressurs som det er fornuftig av helsevesenet<br />
å lytte til og ta med på råd. Derfor er det godt å registrere<br />
at styret i <strong>SI</strong> har vist stor interesse for vårt<br />
arbeid. Det lover godt for fortsettelsen, mener han.<br />
– Det er mye kompetanse blant brukerne, vi kan<br />
utfylle den kunnskap fagfolkene sitter på, vi kan se<br />
ting fra andre vinkler.<br />
Dialogkonferanse<br />
I november blir Strategisk fokus 2011–2014 hovedtema<br />
på brukerrådets årlige dialogkonferanse.<br />
På farten: Trond A. Hilmersen har tatt fatt på oppgaven som<br />
leder av <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>s brukerråd med entusiasme og iver.<br />
Han har fått en travlere hverdag, og er stadig på farten.<br />
– Det er viktig at vi involveres, og at vi kommer<br />
sterkere og tidligere inn i arbeider. Som bruker -<br />
representant har jeg god erfaring fra slike prosesser<br />
i revmatismesykehuset, sier han.<br />
Til høsten håper han at rådet kan besøke DMS<br />
Otta, for å få et innblikk i de muligheter slike til -<br />
bud åpner. – For jeg er jo slett ikke sikker på at den<br />
sykehusstrukturen vi har i dag vil være evig -<br />
varende, sier han<br />
Leder av to brukerråd<br />
Trond A. Hilmersen har vært medlem i bruker -<br />
rådet siden 2006, er 65 år og bor i Lillehammer.<br />
Som bruker representerer han revmatikerforbun -<br />
det. Og har i egenskap av det vært med i revma -<br />
tikersykehusets brukerråd siden 2005. Nå sitter<br />
han som leder av begge brukerrådene. Hans store<br />
fritidslidenskap er jakt – hovedsakelig på firbent<br />
vilt, men i Danmark kan det nok falle en fasan eller<br />
to også. Og i Sverige gjør han villsvinene utrygge.<br />
Deltar på mange<br />
arenaer<br />
Brukerrådet deltar på mange arenaer<br />
i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, på det<br />
konstituerende møtet ble en del<br />
sentrale funksjoner fordelt slik:<br />
Geografisk samarbeidsutvalg<br />
Gjøvik Iver Hofsmarken<br />
Geografisk samarbeidsutvalg<br />
Lillehammer Trond A. Hilmersen.<br />
Geografisk samarbeidsutvalg<br />
med kommunene<br />
For divisjon Elverum-Hamar:<br />
Liv Christophersen<br />
For divisjon Kongsvinger:<br />
Asbjørn Holsæter<br />
Kvalitetsutvalg Elverum-Hamar<br />
Asbjørn Holsæter og<br />
Liv Christophersen<br />
Administrativt samarbeidsutvalg<br />
Leder møter fast<br />
Sentralt kvalitetsutvalg (<strong>SI</strong>KU)<br />
Marthe Kraabøl og Iver Hofsmarken<br />
Kvalitetsutvalg divisjon<br />
Habilitering og rehabilitering<br />
Synnøve Bratlie<br />
Kvalitetsutvalg divisjon Psykisk<br />
helsevern Liv Christophersen og<br />
Erna Rundsveen<br />
Samfunnspanelet<br />
Leder Trond A. Hilmersen<br />
Koordineringsutvalget for LMS<br />
Leder Trond A. Hilmersen<br />
Klinisk samarbeidsutvalg sykepleienettverket<br />
for kreft -<br />
pasienter og andre alvorlig syke<br />
Odd B. Hauge<br />
Klinisk samarbeidsutvalg for<br />
sykepleieledere <strong>SI</strong> Hamar og<br />
Hamar, Ringsaker, Løten og<br />
Stange Mona E. Myrer<br />
Parkeringsutvalg Mona E. Myrer<br />
Områdeplan for svangerskaps-,<br />
fødsels- og barselsomsorg<br />
Liv Christophersen og<br />
Iver Hofsmarken.<br />
Brukerrådets medlemmer sitter<br />
også i en rekke andre utvalg. Dette<br />
er utvalgene der det er oppnevnt<br />
nye representanter.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 5 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Strategisk fokus 2011–2014:<br />
Høring i to omganger<br />
Det vil bli to høringsrunder i prosessen fram mot vedtak i Strategisk fokus 2011–2014, først om premisser, mål og<br />
utfordringer for det framtidige spesialisthelsetilbudet i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>. Denne runden styrebehandles 17. desember.<br />
Deretter vil det skje en konkretisering av muligheter og valg, der geografi og plassering av tilbud blir aktualisert.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Ga klarsignal: Styret ga på sitt<br />
møte på Lillehammer 30. august<br />
klarsignal for den første av to<br />
høringsrunder.<br />
Administrerende direktør Morten Lang-Ree tar<br />
sikte på en ny høringsrunde sent på vinteren, trolig<br />
rundt påsketider. Styret ga klarsignal for første<br />
høringsrunde på sitt møte 30. august. Høringsfristen<br />
er satt til fredag 19. november.<br />
Styret ga, med enkelte justeringer, sin tilslutning<br />
tilhøringsdokumentet. Styrebehandlingen førte til<br />
en ytterligere bearbeiding av dokumentets sam -<br />
mendrag, slik at høringsutfordringene tydeliggjøres.<br />
Ekstremt viktig prosess<br />
– Den prosessen vi står foran er ekstremt viktig.<br />
Det er store valg som skal gjøres, ikke mindre<br />
justeringer, slik vi tenkte i starten av prosessen, sa<br />
Ove Talsnes.<br />
Dag Erik Pryhn understreket hvor viktig det er<br />
å nå ut med skikkelig informasjon, for det sitter<br />
mange rundt i de to fylkene som alt har trukket<br />
sine konklusjoner, sa han.<br />
Utforming og valg vil bli krevende<br />
– Denne runden vil gå greit, det er når vi kom mer<br />
til de strategiske valgene og utforming av handlingsplan<br />
det vil bli virkelig krevende, mente Liv<br />
Haugli.<br />
Lars Ola Thorud var spesielt opptatt av indre -<br />
medisinmiljøets ønske om kirurgisk beredskap der<br />
det er indremedisinsk akuttberedskap, og så store<br />
utfordringer her.<br />
Administrerende direktør Morten Lang-Ree<br />
mente at denne problemstillingen ville bli et av<br />
hovedspørsmålene i prosessens sluttfase.<br />
Side 6 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Står foran viktige valg<br />
For å møte de utfordringene <strong>SI</strong>t står overfor<br />
vil det være nødvendig å foreta nye veivalg<br />
og prioriteringer, både i tjenestetilbudet og i<br />
måten tjenestene blir organisert på, heter<br />
det i høringsdokumentet.<br />
Dette dreier seg blant annet om:<br />
• Den demografiske utviklingen. Endringen i<br />
alders sammensetningen vil bety at det blir langt<br />
flere aldersrelaterte sykdommer, blant annet<br />
kreft, diabetes og demens. Det blir trolig økning<br />
i livsstilsrelaterte sykdommer som rusmisbruk,<br />
kols og fedme. Det ventes også økte fore komster<br />
av psykiske lidelser. Samtidig vil nye og bedre behandlingsmetoder<br />
gjøre at flere vil leve lenger<br />
med sin sykdom.<br />
• Det vil skje en ytterligere faglig utvikling innefor<br />
spesialisthelsetjenesten. Det blir derfor utfordrende<br />
å sikre fagmiljøer som er store og robuste<br />
nok.<br />
• De økonomiske rammene blir strammere. I <strong>SI</strong> er<br />
det et stort investeringsmessig etterslep både for<br />
medisinteknisk utstyr (ca 260 mill. kr), og for<br />
bygningsmessige investeringer og vedlikehold.<br />
• Samtidig åpner det seg stadig mye muligheter;<br />
Det blir bedre diagnostisering og behandlingstilbud<br />
for flere sykdommer, og det skjer en fort -<br />
satt dreining fra døgnbehandling til økt dag/<br />
poliklinikk og hjemmebehandling.<br />
• En forutsetning for å kunne opprettholde og<br />
videreutvikle spesialiserte oppgaver er at det skjer<br />
en større grad av samling av disse oppgavene.<br />
• Samhandlingsreformen og et styrket samarbeid<br />
mellom kommunene og lokalsykehusene om hel -<br />
hetlige og gode behandlingsforløp blir et viktig<br />
suksesskriterium.<br />
• Gjennom Strategisk fokus skal brukerrollen styr -<br />
kes. Det er et ønske at pasienten på ulike måter<br />
skal medvirke aktivt i diagnostikk og behandling.<br />
• Det legges til grunn at alle de somatiske sykehusene<br />
i <strong>SI</strong> fortsatt skal ha akuttfunksjoner i en<br />
eller annen form, minimum en tilpasset akuttberedskap<br />
i indremedisin og tilhørende støtte -<br />
funksjoner. Alle sykehus skal ha vaktordning i<br />
anestesi.<br />
• Innen psykisk helsevern vil det både bli en gjennomgang<br />
av ressurs- og oppgavefordelingen<br />
mellom lokalsykehusfunksjonene ved DPS’ene<br />
og sentralsykehusfunksjonene på Reinsvoll og<br />
Sanderud, og av oppgavefordelingen mellom<br />
Reinsvoll og Sanderud.<br />
• Faglige, kompetansesmessige og økonomiske utfordringer<br />
vil tvinge fram endringer i sykehusstrukturen,<br />
med færre kirurgiske akuttfunksjoner.<br />
Alle sykehusene skal tilby ulike kirur gis -<br />
ke tjenester, men ikke nødvendigvis ha akuttberedskap.<br />
• Det vil ikke være god samfunnsøkonomi eller<br />
faglig framtidsrettet å etablere et nytt sykehus til<br />
erstatning for Hamar sykehus uten at det er gjennomført<br />
en grundig kvalitetssikring/optimali -<br />
sering av funksjonsfordelingen mellom Elverum<br />
og Hamar.<br />
• Det heter også at dersom <strong>SI</strong> skal kunne oppfylle<br />
Helse Sør-Øst sin forutsetning om at det bare<br />
skal være en akuttfunksjon i ortopedi og kirurgi<br />
i hvert sykehusområde/helseforetak vil det være<br />
nødvendig å ta opp igjen forslaget om å samle<br />
akuttfunksjonene rundt Mjøsa i ett hovedsenter/<br />
hovedsykehus. En slik løsning vil kreve tilslut -<br />
ning både fra eier, fra det politiske miljøet i <strong>Innlandet</strong><br />
og internt i organisasjonen, heter det i<br />
høringsdokumentet.<br />
Viktige valg: Styreleder Bente H.<br />
Mejdell og det øvrige styret står<br />
foran utfordrende oppgaver og<br />
viktige valg.<br />
Innspillsrunde<br />
I den innspillsrunden som ble<br />
gjennomført tidligere i år la en<br />
rekke faglige arbeidsgrupper fram<br />
sine ønsker og forslag.<br />
Her er en del stikkord fra dette<br />
arbeidet;<br />
■ Det bør vurderes om det kan<br />
være aktuelt med kun indre medi -<br />
sinsk øyeblikkelig hjelpfunksjon<br />
samt dagkirurgi ved enkelte sykehus.<br />
■ Det må sees nærmere på samarbeidet<br />
mellom Gjøvik–Lille ham -<br />
mer og Elverum–Hamar.<br />
■ Samling av akuttberedskapen<br />
ved divisjon Elverum-Hamar til ett<br />
sted bør kunne vurderes før etablering<br />
av et nytt erstatningsbygg<br />
for Hamar sykehus på Sanderud.<br />
Det er prinsipiell enighet i faggruppen<br />
indremedisin om at<br />
divisjon Elverum-Hamar bør ha<br />
sitt akuttilbud i indremedisin på<br />
ett sted.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 7 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Styreseminar på Staur<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
– Vi kom atskillig lenger i dag enn jeg turte<br />
håpe, sa styreleder Bente H. Mejdell etter et<br />
lederseminar på Staur gård i Stange i<br />
sommer, der styremedlemmene og ledergruppa<br />
i sykehuset ble utfordret til gruppearbeid<br />
om Strategisk fokus 2011–2014.<br />
I den fasen som nå starter vil det bli lagt opp til en<br />
betydelig sterkere involvering av så vel ansatte som<br />
politikere enn det man har hatt i innspillsfasen, der<br />
en rekke faggrupper har gitt innspill til det videre<br />
arbeidet. Disse forslagene lå som bakgrunn for<br />
gruppearbeider der ledelse og styremedlemmer var<br />
blandet.<br />
Større økonomisk handlefrihet<br />
Staurgruppene gikk atskillig lenger enn faggrup -<br />
pene gjorde i innspillsrunden. De satte også fokus<br />
på tiltak som kan bedre <strong>SI</strong>s egendekningsgrad, og<br />
tiltak som sikrer at pasien ten es behov ble satt i<br />
sentrum. Og det var bred enighet om betydningen<br />
av å treffe tiltak som sikrer større økonomisk<br />
handlefrihet, slik at en får midler til investeringer,<br />
ikke minst til medisinskteknisk utstyr, men også til<br />
vedlikehold og investeringer. Staurgruppene øns -<br />
ket økt funksjonsdeling og færre akuttmottak.<br />
Ut fra innspillene kan det derfor se ut til at prosessen<br />
kan bli mer omfattende og vidtgående enn<br />
det det ble lagt opp til da prosessen startet sist<br />
vinter. Det ble tydeliggjort på styremøtet 30.<br />
august.<br />
Side 8 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Arbeidsgrupper: Det kom mange spennende og<br />
ganske vidt gående innspill fra arbeidsgruppene på<br />
Staur. Her er en av gruppene, fra venstre: Divisjonsdirektør<br />
Aage Westlie, ass divisjonsdirektør Jørgen<br />
Brabrand, styremedlem Hans Seierstad, bruker rådets<br />
leder Trond Hilmersen og divisjonsdirektør Bård<br />
Are Bjørnstad.<br />
Bakgrunnen<br />
Bakgrunnen for den prosessen som nå er startet er et møte<br />
styreleder Bente Holm Mejdell og administrerende direktør Morten<br />
Lang-Ree i fjor høst hadde med administrerende direktør Bente<br />
Mikkelsen i Helse Sør-Øst R<strong>HF</strong>.<br />
For å sikre at sykehusets oppfyller forutsetningene<br />
og rammebetingelsene i hovedstadsprosessen ble<br />
<strong>SI</strong> da anbefalt å kvalitetssikre sine strategier og<br />
planer. Det var dette som ga støtet til den revi -<br />
sjonen vi nå er midt oppe i.<br />
AD Morten Lang-Ree presiserer at <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> har et eget behov for å gjennomgå sine<br />
overordnede strategier. Det er nødvendig for å utarbeide<br />
en oppdatert og fremtidsrettet strategi som<br />
gjør <strong>SI</strong> i stand til å møte fremtidige utfordringer.<br />
HSØ har lagt klare forutsetninger<br />
Styret i HSØ har lagt klare forutsetning for oppfølging<br />
av hovedstadsprosessen (styresak 108/2008).<br />
Her heter det blant annet at akuttfunksjoner for<br />
kirurgi, ortopedi og andre spesialiserte funksjoner<br />
som hovedregel skal samles under en ledelse og<br />
fortrinnsvis på ett sted i hvert sykehusområde.<br />
Spesialiserte områdefunksjoner skal som hovedregel<br />
samles ett sted innenfor et sykehusområde.<br />
Men der lokale forhold ikke ligger til rette for<br />
samling av spesialiserte funksjoner, må faglig<br />
kvalitet og effektiv ressursbruk ivaretas gjennom<br />
andre tiltak.<br />
Pasienttilbudet<br />
Det er også et mål at pasienttilbudet innen hvert<br />
sykehusområde organiseres slik at befolkningen får<br />
dekket 80–90 prosent av behovet for spesialisthelsetjenester<br />
innen sitt sykehusområde. <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> har i dag en dekningsgrad på omkring 75<br />
prosent.<br />
HSØ styret forutsatte i denne saken at det i hvert<br />
sykehusområde etableres en strategi for videre<br />
funk sjons- og oppgavefordeling for å sikre etter -<br />
levelse av styrets vedtak.<br />
Skepsis til<br />
Innlandsmodellen<br />
Helsetilsynet i Hedmark har vist<br />
skepsis til Innlandsmodellen, og uttalte<br />
i 2008 blant annet; «Innlandsmodellen»<br />
har flere problematiske<br />
sider, og det vil kreve særlig innsats<br />
fra sykehuset for å prøve å motvirke<br />
effekten av disse svakhetene.<br />
Dette dreier seg hovedsakelig om:<br />
■ Små og spredte sykehusmiljøer<br />
■ De nasjonale føringer om samlokalisering<br />
av psykiatri og<br />
somatikk på sykehusnivå er ikke<br />
realisert<br />
■ Den strategiske planen gjentar<br />
målsettingen om å «samle det<br />
som må samles og desentralisere<br />
det som kan desentraliseres»<br />
uten å bli særlig konkret<br />
■ <strong>Sykehuset</strong> har ikke foretatt en<br />
tydelig vurdering av risiko og<br />
sårbarhet ved den modellen som<br />
er valg<br />
■ Det faglige «koordineringsansvar»<br />
og «områdeansvar» som<br />
det er lagt opp til i planen er en<br />
utfordring å gjennomføre i et<br />
divisjonsdelt sykehus<br />
■ Rekrutteringsproblemer i<br />
spesialisthelsetjenesten som til<br />
dels er knyttet til strukturen på<br />
tjenestene<br />
Oppsummering: Administrerende direktør Morten Lang-Ree<br />
noterte de mange innspillene unde Staur-seminaret.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 9 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Bedre pasientsikkerhet<br />
En plan for styrket pasientsikkerhet er en av en rekke virkemidler sykehuset nå tar i bruk for å<br />
for å sikre kvaliteten. I sommer ble styret orientert om handlingsplanen for styrket pasientsikkerhet.<br />
Som et ledd i dette skal det utformes en egen kvalitetsstrategi.<br />
Fokus på kvalitet<br />
og pasientsikkerhet<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har satt<br />
fullt fokus på å sikre kvalitet i<br />
alle ledd, på alle områder – med<br />
begrepet pasientsikkerhet som<br />
fellesnevneren.<br />
Stikkord her er etablering av kvali -<br />
tets sikringssystemer, læring av egne<br />
og andres feil, melde hyppighet,<br />
tilsyn og revisjoner, og mer med.<br />
Det blir nå startet et prosjekt som<br />
skal utarbeide en helhetlig kvalitetsstrategi<br />
for foretaket. På de neste<br />
sidene ser vi på noe av det arbeidet<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> nå gjør for å<br />
sikre kvalitet på disse viktige områdene.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Erfaring viser at det skjer for lite læring av de feil<br />
som meldes, samtidig er det alminnelig antatt at<br />
mange flere hendelser burde vært meldt.<br />
Hovedpunktene i handlingsplanen ble omtalt i<br />
<strong>SI</strong>-<strong>Magasinet</strong> <strong>nr</strong>. 1 i år, sidene 8–9; Det er gjennomført<br />
en undersøkelse om pasientsikkerhetskultur,<br />
det er laget en handlingsplan for å redusere<br />
sykehusinfeksjoner, og sykehuset er i ferd med å<br />
innføre verdens helseorganisasjons sjekkliste for<br />
trygg kirurgi. Neste satsingsområde i denne planen<br />
er trygg legemiddelhåndtering. Flere andre tiltak<br />
er også på trappene.<br />
Utfordringer<br />
Viseadministrerende direktør (VAD) Helse, Hans<br />
Iver Børresen, konstaterer at kvalitetsarbeidet i <strong>SI</strong><br />
ikke er godt nok koordinert, og at sykehuset i for<br />
liten grad er en lærende organisasjon. Avvik og<br />
uheldige hendelser som skjer i en divisjon resul ter -<br />
er ikke i læring på tvers. Systematisk pasientsikkerhetsarbeid<br />
dreier seg i stor grad om å redusere<br />
risiko, om å eliminere den menneskelige faktor, ved<br />
å etablere rutiner og systemer som fanger opp de<br />
feil som alltid vil fore komme.<br />
– Vi skal jakte på systemforbedringer, ikke på<br />
syndebukker, sier han. – Det er viktig at pasient -<br />
sikkerhetsarbeidet ikke reduseres til en pliktøvelse,<br />
men fører til at vi gjør ting med litt større kvalitet<br />
og litt mindre risiko. <strong>SI</strong> er en stor organisasjon,<br />
hvor det er gode mulig heter for å lære av hver -<br />
andre. Dette dreier seg om å identifisere områder<br />
der det er risiko for uheldige hendelser, og prøve å<br />
forebygge. Vi ønsker å bruke tilsyn, klagesaker og<br />
egne hendelser til å lære og til å eliminere risiko.<br />
– Vi jobber også for å styrke meldekulturen. Her<br />
snakker vi egentlig om en felles dugnad, der hver<br />
enkelt ansatt har et ansvar, sier han<br />
Skremmende undersøkelse<br />
Internasjonale undersøkelser viser at det skjer<br />
uønskede hendelser ved omkring hver tiende sykehusinnleggelse.<br />
Overfører vi utenlandske erfarin -<br />
ger på norske forhold tilsier det at det årlig er 2.000<br />
dødsfall i norske sykehus på grunn av feil som<br />
Side 10 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Egen kvalitetsstrategi<br />
Det er besluttet å lage en helhetlig plan for kvalitet, internkontroll<br />
og virksomhetsstyring, med VAD Hans Iver Børresen<br />
som prosjektansvarlig<br />
Ledermøtet 1. juni vedtok rammene og man -<br />
datet for det videre arbeidet: «Kvalitetssystem<br />
og internkontroll – i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> skal<br />
gjennomgås og forbedringsområder skal beskrives.<br />
Det gjelder beskrivelse og forslag til<br />
forbedringer av systemverktøy som ordningen<br />
med kvalitetsutvalg, elektronisk kvalitetshåndbok,<br />
system for avvikshåndtering og elektro n -<br />
isk avviks- og hendelses registrerings system.<br />
Samt beskrivelse av nåværende praksis og tiltak<br />
for å styrke internkontrollen, inkludert rutiner<br />
for interne revisjoner, ledelsens gjennomgåelse<br />
og risikostyring.<br />
Virksomhetsstyringen – Beskrivelse av ruti -<br />
ner og forslag til forbedringer i tråd med<br />
før inger i styresak 16/<strong>2010</strong>.»<br />
Arbeidet igangsettes ved å gi prosjektgruppa<br />
i oppdrag å utarbeide overordnet struktur/<br />
ramme verket/skjelettet for helhetlig internkontroll<br />
og virksomhetsstyring, herunder<br />
hvilke elementer som inngår og hvordan disse<br />
henger sammen. Prosjektgruppe skal også gi<br />
råd på hvilke elementer i internkontrollen som<br />
det skal være spesiell fokus på. Divisjonene<br />
melder inn deltakere i prosjektgruppen. Ledergruppa<br />
er styringsgruppe.»<br />
Viktige funksjoner:<br />
Viseadmi ni strerende direktør Hans<br />
Iver Bør resen har en nøkkelfunksjon<br />
i den forsterkede kvalitetssatsingen.<br />
I tillegg til å være prosjektansvarlig<br />
for utarbeidelsen av ny kvalitetsstrategi<br />
i <strong>SI</strong> er han også medlem av<br />
fagrådet i den nasjonale pasient -<br />
sikkerhetskampanjen som skal gjennomføres<br />
i perioden 2011–2014.<br />
gjøres, og 15.000 pasienter får varige skader. Det er<br />
den anerkjent forsker Peter Hjort som har kommet<br />
fram til disse tallene. Overføres de til <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> betyr det at det årlig dør mellom 180 og<br />
200 pasienter i våre sykehus på grunn av feil, mens<br />
1.400–1.500 skades.<br />
Disse skremmende tallene er noe av bakgrunnen<br />
for den økte sikkerhetstenkingen en nå ønsker å få<br />
gjennomslag for i hele organisasjonen. For forskning<br />
forteller at halvparten av disse feilene kunne<br />
vært unngått.<br />
Definisjon<br />
Peter Hjorts definisjon på en uønsket hendelse i<br />
helsevesenet er: En hendelse som ikke skulle ha<br />
hendt. Den kan være knyttet til pleie, undersøkelse,<br />
behandling, eller bare besøk i en institusjon<br />
(for eksempel fallskader). Den kan få uheldige<br />
konsekvenser, store eller små, men den behøver<br />
ikke få det. I noen tilfeller blir hendelsen fanget<br />
opp i tide og dermed unngått, det blir en «nestenhendelse».<br />
Nasjonal kampanje<br />
Helse- og omsorgsdepartementet skal i perio -<br />
d en 2011–2014 gjennomføre en nasjonal pasi -<br />
ent sikkerhetskampanje, etter modell fra vel -<br />
lykkede kampanjer i andre land. Tiltakene skal<br />
være kunnskapsbasert og resultatene målbare.<br />
Nasjonal enhet for pasientsikkerhet som har<br />
fått ansvaret for å koordinere kampanjen<br />
definerer pasientsikkerhet slik: «Vern mot<br />
unødig skade som følge av helsetjenestens<br />
ytelser eller mangel på ytelser». Det er etablert<br />
et nasjonalt fagråd, et rådgivende organ, der<br />
VAD Hans Iver Bør resen er med. Kampanjen<br />
skal ha hovedfokus i spesialisthelsetjenesten,<br />
men det blir startet prosjekter som også vil omfatte<br />
primærhelsetjenesten og samhandlingen<br />
mellom spesialist- og primærhelsetjenesten.<br />
– Vi har allerede hatt flere møter, og jobber<br />
med å finne konkrete områder som egner seg<br />
til en landsomfattende kampanje. Disse vil bli<br />
klare i løpet av høsten, forteller Børresen.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 11 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> i bunnsjiktet<br />
Bare to av de større helseforetakene i landet meldte i 2008 og 2009 relativt færre uønskede hendelser enn <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> – så var det til gjengjeld Oslo Universitetssykehus og Helse Bergen. Det betyr at det er de tre helseforetakene<br />
som behandler flest pasienter som melder færrest hendelser.<br />
Fire av fem i somatikk<br />
79 prosent av meldingene kom fra somatiske helsetjenester,<br />
men nesten halvparten av alle meldinger<br />
om unaturlige dødsfall gjelder pasienter innen psy -<br />
kisk helsevern. Av de 647 meldingene om unatur -<br />
lige dødsfall kom 313 fra psykisk helsevern, og<br />
dreide seg oftest om selvmord.<br />
46 prosent av alle meldinger gjelder hendelser<br />
som kunne ført til betydelig personskade, 32<br />
prosent gjelder alvorlig personskade, og 22 prosent<br />
unaturig dødsfall. 17 prosent av meldingen gjaldt<br />
bruk av legemidler, 13 prosent fall og åtte prosent<br />
forhold knyttet til fødsler.<br />
I bunnen: <strong>SI</strong> har tatt samling i<br />
bånn, sammen med St. Olavs<br />
Hospital, Oslo universitetssykehus<br />
og Helse Bergen. Det er ikke alltid<br />
det er like gjevt å være på nivå med<br />
de store universitetssykehusene.<br />
Meldesentralen<br />
Meldesentralen er en nasjonal<br />
database hvor lovpålagte meldinger<br />
om uønskede hendelser i spesialisthelsetjenesten<br />
blir registrert.<br />
Mellom ett og to tusen hendelser<br />
registreres hvert år, oftest rundt to<br />
tusen.<br />
Dette kommer fram i en oversikt Meldesentralen<br />
har utarbeidet over meldingene i de 14 største<br />
helseforetakene. Meldesentralens årsrapport for<br />
disse to årene forteller om stort sprik i melde -<br />
hyppighet. I antall meldinger pr 10.000 døgnopphold<br />
skiller Helse Nord-Trøndelag og Sørlandet<br />
sykehus seg klart ut, med henholdsvis 46 og 36.<br />
Det er et stort sprang til <strong>Sykehuset</strong> Østfold og<br />
Universitetssykehuset i Nord-Norge, som begge<br />
har 20. <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har selskap av St.<br />
Olavs Hospital, begge har 12 meldinger per 10.000<br />
døgnopphold, kun «slått» av Oslo universitetssykehus<br />
med 11 og Helse Bergen med 9.<br />
Av de regionale helseforetakene hadde Helse<br />
Sør-Øst den høyeste meldefrekvensen, 18, Helse<br />
Nord hadde 17, Helse Midt-Norge 15 og Helse<br />
Vest kun 9. I absolutte tall var det 185 meldinger<br />
fra <strong>SI</strong> disse to årene. Oslo universitetssykehus lå<br />
på topp, med 393, Sørlandet sykehus hadde 385.<br />
Sterk økning i fjor<br />
Det skjedde en sterk økning i meldinger av unaturlige<br />
dødsfall i fjor. Selv om antall meldinger var<br />
omtrent det samme som i 2007 økte antall meldinger<br />
om unaturlige dødsfall fra 271 i 2007 til 442 i<br />
fjor. I 2004 utgjorde meldinger om unaturlige<br />
døds fall kun åtte prosent av meldingene, men utgjorde<br />
i fjor hele 22 prosent. I Meldesentralens<br />
årsmelding tas dette som en indikasjon på at helse -<br />
tjenesten har fokus på de alvorligste hendelsene, at<br />
terskelen for å melde gradvis er blitt høyere, slik at<br />
færre mindre alvorlige hendelser enn tidligere<br />
sendes til helsetilsynene i fylkene.<br />
Underrapportering<br />
Meldesentralen understreker at på grunn av underrapportering<br />
sier tallene ikke noe om den reelle<br />
forekomsten av uønskede hendelser, dødsfall eller<br />
skader i spesialisthelsetjenesten, men det gir et<br />
bilde av hva slags hendelser som skjer.<br />
154 lover og forskrifter<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Driften av sykehuset er omfattet av 27 lover og 127<br />
forskrifter. I tillegg til de lokale el-tilsyn og kommunale<br />
branntilsyn overvåker disse 12 statlige tilsynsmyndighetene<br />
overholdelsen av lover og<br />
for skrifter; Statens helsetilsyn, Statens legemiddelverk,<br />
Data tilsynet, Mattilsynet, Arbeidstilsynet,<br />
Direk to ratet for samfunnssikkerhet og beredskap,<br />
Statens Forurensningstilsyn, Statens Strålevern,<br />
Statens Institutt for folkehelse, Luftfartstilsynet,<br />
Riksrevisjonen og fylkesmannen.<br />
Disse utløser et betydelig antall tilsyn, felles for<br />
dem er at de oftest finner avvik i forhold til internkontrollen<br />
i sykehuset. Dette er et av de forholdene<br />
det nå settes fokus på. Blant annet ved å utdanne<br />
flere inter<strong>nr</strong>evisorer, og øke antallet interne revi -<br />
sjoner.<br />
Helse Sør-Øst R<strong>HF</strong> kartlegger nå helsefore tak -<br />
enes rutiner for avviksmelding og varslingsrutiner,<br />
og har i den forbindelse bedt de enkelte helseforetakene<br />
om oversikt over praksis og rutiner.<br />
Side 12 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Over 120 inter<strong>nr</strong>evisjoner i år<br />
I tillegg til tilsynene fra de ulike statlige tilsynsmyndighetene<br />
og de regionale tilsynene fra Helse<br />
Sør-Øst skal det i år gjennomføres over 120 interne<br />
revisjoner i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>. 13 av disse er<br />
divisjonsovergripende, og skjer på foretaksnivå. I<br />
tillegg planlegger divisjonene omkring 110 divisjons<br />
interne revisjoner.<br />
Det er med andre ord et betydelig arbeid som<br />
skal sikre at «virksomhet og tjenester planlegges,<br />
utføres og vedlikeholdes i samsvar med allment aksepterte<br />
faglige normer og krav fastsatt i medhold<br />
av lov eller forskrift», som det heter i lov om statlig<br />
tilsyn med helsetjenesten.<br />
31 nye revisorer<br />
I år er det tatt et nytt stort skritt for å få antall<br />
inter<strong>nr</strong>evisjoner opp på det nivået en ønsker, det<br />
har vært opplæring av 31 nye revisorer, slik at det<br />
nå er over 90 utdannede inter<strong>nr</strong>evisorer i <strong>SI</strong>. Et<br />
grunnkurs i revisjonsteknikk foregikk over to<br />
dager i mai.<br />
Definisjon<br />
Her ble inter<strong>nr</strong>evisjon definert slik: «En uavhengig,<br />
objektiv bekreftelses- og rådgivningsfunksjon<br />
som har til hensikt å tilføre mer verdi og forbedre<br />
organisasjonens drift. Den bidrar til at<br />
organisasjonen oppnår sine målsettinger ved å benytte<br />
en systematisk og strukturert metode for å<br />
evaluere og forbedre effektiviteten og hensiktsmessigheten<br />
av organisasjonens prosesser for risiko -<br />
styring, styring og kontroll.»<br />
Årets planer<br />
I år skal det gjennomføres i alt 13 interne revi sjoner<br />
på foretaksnivå innen disse områdene: Informasjonssikkerhet,<br />
dokumentasjon på opplæring i<br />
medisinsk-teknisk utstyr og på henvisningsrutiner.<br />
Dette kommer i tillegg til omkring 110 interne<br />
revisjoner i de enkelte divisjonene:<br />
22 i divisjon Eiendom og intern service, 4 i divi -<br />
sjon Lille hammer, 4 i divisjon Gjøvik, 2 i divisjon<br />
Elve rum-Hamar, 14 i divisjon Kongsvinger, 2 i<br />
divi sjon Tynset, 19 i divisjon Medisinsk service, 2<br />
i divisjon Habilitering og rehabilitering, 34 i divi -<br />
sjon Psykisk helsevern og 7 i divisjon Prehospitale<br />
tjenester.<br />
Nye revisorer: Her ser vi sykehusets nye inter<strong>nr</strong>evisorer, de fikk<br />
sin opplæring i mai. Dermed ble antallet inter<strong>nr</strong>evisorer økt fra<br />
omkring 60 til over 90.<br />
Revisjon<br />
En revisjon er en systematisk og<br />
uavhengig undersøkelse for å fastslå<br />
om kvalitetsaktviteter og tilhørende<br />
resultater stemmer overens med det<br />
som er planlagt, om det er effektivt<br />
gjennomført og er hensiktsmessig<br />
for å oppnå fastsatte mål.<br />
Det er tre hovedgrupper<br />
revisjoner:<br />
• Interne revisjoner (system-<br />
revisjoner og temarevisjoner)<br />
• Eksterne revisjoner/tilsyn<br />
• Tredjeparts revisjoner<br />
(bl.a. sertifiseringsrevisjoner)<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 13 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> leier 320 kvadratmeter i det nye Distriktsmedisinske sentret på Otta. På et ordførerog<br />
rådmannsmøte i Vang i Valdres i slutten av august åpnet administrerende direktør Morten Lang-Ree for<br />
en tilsvarende leieavtale i DMS Valdres.<br />
Ønsker å styrke DMS’ene<br />
DMS Valdres<br />
DMS Valdres holder til i lokaler i<br />
tilknytning til Fagernes Legesenter.<br />
DMS’et har poliklinikk i ortopedi,<br />
kardiologi, hud, øye, nevrologi,<br />
nefrologi, gynekologi, revmatologi,<br />
ultralydkontroll og ortopedisk<br />
spesialverksted med ortopediingeniør.<br />
Disse tilbudene gis en–to<br />
ganger i måneden. Videre er det<br />
dialyse (tre ganger i uken), lysbe -<br />
handling (mandag, onsdag og<br />
fredag) og røntgen (alle hverdager).<br />
Valdres Fødestogo er delvis eid av <strong>SI</strong><br />
og delvis et interkommunalt samarbeid.<br />
Det er to rom in<strong>nr</strong>edet for<br />
fødsler, og seks barselsenger.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
– DMS’et på Fagernes har et bredere poliklinisk<br />
tilbud enn på Otta, men er svært trangbodd. Det<br />
bør vi gjøre noe med, sa Lang-Ree. – <strong>SI</strong> leier i dag<br />
omkring 160–170 kvadratmeter på Fagernes. Sikte -<br />
målet bør være å inngå en lignende leieavtale som<br />
den vi har på Otta, sa han på møtet.<br />
– DMS’ene er en viktig del av sykehusstrukturen<br />
i Oppland, det bør derfor være et mål å styrke<br />
tilbudet, sier han. I tilknytning til utarbeidelse av<br />
langtidsbudsjett for <strong>SI</strong> vil det bli sett spesielt på<br />
alternativer for utvikling av DMS-tilbudene.<br />
Divisjonsdirektør Rasmus Vigrestad, divisjon<br />
Gjøvik, divisjonsdirektør Solveig Brekke Skard,<br />
divisjon Psykisk helsevern og divisjonsdirektør<br />
Ast rid Millum, divisjon Habilitering og rehabi li -<br />
ter ing deltok også på møtet.<br />
Regionalt prosjekt<br />
Valderesregionen har i et drøyt år jobbet med et<br />
eget regionalt helseprosjekt «Friskere i Valdres»,<br />
der en videre utvikling av DMS’et er et av elementene.<br />
Regionen fikk i fjor, som et stimuleringstiltak<br />
i tilknytning Samhandlingsreformen, tildelt<br />
en million kroner som skal «benyttes til prosjektledelse<br />
for utvikling av interkommunalt samarbeid<br />
om prosjekt helsetun i Valdres». Dette<br />
planarbeidet er nå i godt gjenge.<br />
Divisjonsdirektør Rasmus Vigrestad er medlem<br />
av prosjektgruppen, som ellers består av repre sen -<br />
tanter for de seks samarbeidende kommunene<br />
(Øystre Slidre, Nord-Aurdal, Etne dal, Vestre<br />
Slidre, Sør-Aurdal og Vang). Prosjektgruppa sier i<br />
en uttalelse at det er viktig for å nå den felles visjonen<br />
at også <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> videreutvikler<br />
sin virksomhet i Valdres.<br />
Det ligger trolig tilrette for at dette arbeidet kan<br />
bli en del av det regionale helseplansamarbeidet <strong>SI</strong>,<br />
KS i Oppland og fylkesmannen i Oppland nå har<br />
tatt initiativ til (se egen sak).<br />
Forprosjekt<br />
Nord-Aurdal kommune har i et eget forprosjekt<br />
Side 14 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Ordfører- og rådmannsmøte: Her presenterer rådmann Jo<br />
Audun Øverby i Øystre Slidre statusen i det regionale helse -<br />
prosjektet. Til høyre ser vi divisjonsdirektør Solveig Brekke Skard,<br />
administrerende direktør Morten Lang-Ree, divi sjons direktør Astrid<br />
Millum og divisjonsdirektør Rasmus Vigrestad, til venstre sitter<br />
regionens ordførere og rådmenn.<br />
kommet med innspill om hva en kan tenke seg inn<br />
i et regionalt helsetilbud, der det blant annet heter<br />
at VDMS bør omfatte spesialistpoliklinikker, dialysesenger<br />
og røntgen, interkommunal legevakt<br />
inkludert vaktsentral, intermediæravdeling, føde -<br />
tilbud, observasjonssenger og trygghetssenger.<br />
Det kan, hvis kommunene blir enige, være snakk<br />
om et ganske omfattende byggeprosjekt. Det er beregnet<br />
at bygget må ha omkring 40 senger for å ha<br />
en forsvarlig drift. Da vil det være snakk om en<br />
lang rekke andre tilbud enn de som <strong>SI</strong> kan bli delaktig<br />
i. I ulike delprosjekter ser en også på tilbud<br />
innen psykisk helse, ressurskrevende tjenester og<br />
rehabilitering.<br />
Prosjektgruppen har kommet til at kommunene<br />
bør samarbeide om en forsterket korttidsavdeling<br />
og observasjons-/omsorgssenger, og ønsker også<br />
en vurdering av felles tilbud for enkelte ressurs -<br />
krevende tjenester og brukere innen psykisk helsevern.<br />
Kartlegging<br />
I høringsdokumentet til Strategisk fokus 2011–<br />
2014 heter det at vanlige sykdommer bør behandles<br />
så nær hjemmet som mulig. Dette kan<br />
dreie seg om blant annet diabetes, kols, dialyse,<br />
oppfølging av hjertepasienter, angst, depresjon,<br />
demens.<br />
DMS Valdres: Det distriktsmedisinske sentret på Fagernes er<br />
ekstremt trangbodd. <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> ønsker å utvide leiearealet,<br />
slik at det blir på linje med de romsligere forholdene en nå<br />
har ved DMS Otta, sier administrerende direktør Morten Lang-Ree.<br />
Divisjonsdirektør Rasmus Vigrested opplyste på<br />
møtet at man nå i september skal kartlegge alle<br />
pasienter fra Valdreskommunene som legges inn på<br />
Gjøvik, for å danne seg et bilde av hvor mange<br />
pasienter som eventuelt kan ha nytte av et lokalt<br />
nærtilbud på Fagernes.<br />
Inviterer regionene til samarbeid<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, fylkesmannen i Oppland<br />
og Kommunenes Sentralforbund i Oppland<br />
inviterer nå kommunene i Oppland til å samarbeide<br />
om å utarbeide regionale helseplaner<br />
i hver av de seks regionene i fylket.<br />
Et tilsvarende utspill er gjort i Hedmark.<br />
Initiativet er tatt for å realisere ideene i samhandlingsreformen,<br />
og sees som en måte å etablere et<br />
godt og robust samarbeid mellom kommunene og<br />
spesialisthelsetjenesten. I brevet, som sendes ut i<br />
disse dager, bes kommunene vurdere om de ønsker<br />
å delta i slike interkommunale prosesser. Det er<br />
tanken at kommunene og <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> skal<br />
være likeverdige partnere i disse planfellesskapene.<br />
Flere fordeler<br />
Dette vil ha en rekke fordeler, heter det:<br />
• Helhetlig tilnærming til samhandlingsreformen<br />
• Skape grunnlag for sømløst og robust tjeneste -<br />
tilbud til pasientene<br />
• Små kommuner blir mindre sårbare<br />
• Felles forståelse for hverandres utfordringer og<br />
felles tilnærming for å møte utfordringene<br />
• Forutsigbarhet mellom deltakerne, og gjensidige<br />
forpliktelser<br />
Fullføres i 2011<br />
Man ser for seg en framdrift der de regionale helseplanene<br />
fullføres i løpet av 2011. Planene bør avklare<br />
samarbeidsstrategier, og hvilke typer oppgaver<br />
det er aktuelt å samarbeide om på kort og<br />
lang sikt.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 15 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Etisk handel – noe vi på<br />
sykehusene skal bry oss om?<br />
I begrepet etisk handel, ligger det elementer som barnearbeid, tvangsarbeid,<br />
arbeidsrettigheter, menneskerettigheter og miljøvern i land langt<br />
unna oss. Er dette noe vi hjemme i Norge må bry oss om?<br />
Stiller krav: Alle helseforetak i<br />
Helse Sør-Øst er medlem av<br />
organisasjonen «Initiativ for etisk<br />
handel (IEH)».<br />
Av: Geir Kristian Lund<br />
I de nye etiske retningslinjene<br />
for inn -<br />
kjøp for hele Helse<br />
Sør-Øst, har etisk han -<br />
del fått sitt eget punkt.<br />
Dette innebærer at når det<br />
gjøres store fellesan skaf fel -<br />
ser for eksempel av medisinsk<br />
utstyr, tekstiler eller forbruksmateri -<br />
ell, skal settes krav til leverandøren om<br />
at de skal sørge for at disse produk tene<br />
er produsert under forhold vi ser på<br />
som akseptable.<br />
Hva sier loven?<br />
– Jeg har møtt ansatte ute på sykehus, som<br />
tror at det finnes et lovverk i Norge som<br />
krever at de som selger varer i Norge, for eksempel<br />
til norske sykehus, er forpliktet til å etterse<br />
at det ikke er barnearbeid eller lignende i produksjonen<br />
av disse varene, forklarer innkjøpsdirektør<br />
Ander W. Skumsnes i Helse Sør-Øst R<strong>HF</strong>.<br />
– Dette er naiv tenkning og langt fra sannheten,<br />
fortsetter han; – Det er tvert i mot all grunn til å<br />
anta at mange varer vi kjøper inn er produsert nettopp<br />
ved hjelp av barn eller av arbeidere som jobber<br />
på noe som ligner på slavekontrakter. 14 timers<br />
dager med en dollar i timen til lønn er ikke uvanlig<br />
i land som Bangladesh, India og Pakistan, forklarer<br />
han.<br />
– Det loven om offentlige anskaffelser gir oss lov<br />
til, er å be våre leverandører om å skrive under på<br />
at de vil jobbe for å oppfylle de etiske kravene vi<br />
stiller, sier Skumsnes.<br />
Initiativ for etisk handel<br />
Alle helseforetak i Helse Sør-Øst er medlem av<br />
organisasjonen «Initiativ for etisk handel (IEH)».<br />
Rådgiver Magne Paulsrud i IEH er glad for<br />
engasjementet til helsesektoren; – Det er<br />
utrolig viktig at vi har med store offentlige ak -<br />
tører som går foran, sier Paulsrud, det er fore -<br />
gangskommuner som Bærum, Stavanger og Ber gen<br />
som har begynt å stille etiske krav, og at vi har fått<br />
med Helse Sør-Øst på laget, som er en virkelig stor<br />
offentlig aktør og innkjøper, er veldig viktig. Det<br />
gir kraftige signaler til leverandør markedet når<br />
flere store stiller de samme kravene, påpeker han.<br />
Nettverk<br />
Sammen med kommunene Paulsrud nevner over,<br />
er innkjøpsmiljøet til Helse Sør-Øst på regionalt<br />
nivå, deltager i et nettverkssamarbeid hvor målet<br />
er å videreutvikle etisk handel i offentlig sektor,<br />
nasjonalt og internasjonalt. Magne Paulsrud i IEH<br />
er initiativtaker til nettverket.<br />
– Dette er et komplisert område og lovverket<br />
kan være utfordrende, men også gi muligheter. I<br />
nettverket skal vi dele erfaringer og utvikle nye<br />
krav og metoder for oppfølging av leverandørene,<br />
forklarer han.<br />
Side 16 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
«En dør inn» til DPS Hamar<br />
Fra og med 1. september skal alle henvisninger til<br />
divisjon Psykisk helsevern fra opptaksområdet til<br />
DPS Hamar (Hamar, Stange, Ringsaker, Løten,<br />
Elverum, Trysil, Våler og Åmot) sendes til samme<br />
adresse: <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> <strong>HF</strong>, DPS Hamar,<br />
2326 Hamar.<br />
Denne adressen skal benyttes uavhengig av hvor<br />
pasientene henvises – til DPS Hamar, <strong>SI</strong> Sanderud<br />
eller <strong>SI</strong> Reinsvoll. Endringene er gjennomført for<br />
å forenkle arbeidet for den henvisende instans.<br />
Dette er resultatet av et avdelingsovergripende<br />
prosjekt kalt «En dør inn». For å sikre at henvisningene<br />
raskt kommer til rette instans i divisjonen<br />
er det opprettet et «inntaksnettverk» på tvers av<br />
avdelingene.<br />
DPS Hamar<br />
DPS Hamar er <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>s største DPS,<br />
det har et opptaksområde som omfatter innpå<br />
tredje delen av innbyggerne i helseforetakets opptaksområde.<br />
I følge Statistisk Sentralbyrås innbyggerstatistikk<br />
per 1. juli dekker DPS Hamar en befolkning på i<br />
overkant av 122.000 innbyggere. Det skyldes at de<br />
har fire av de seks folkerikeste kommunene i Oppland<br />
og Hedmark i «sitt» område; Ringsaker<br />
(32.568 innbyggere), Hamar (28.370), Elverum<br />
(19.938), og Stange (19.119).<br />
DPS Gjøvik har et nesten like stort befolkningsgrunnlag,<br />
ca 115.000 innbyggere.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Avtalelojalitet<br />
Administrerende direktør i Helse Sør-Øst<br />
R<strong>HF</strong>, Bente Mikkelsen, ivrer for etisk handel<br />
og er glad vi nå har fått retningslinjer for å<br />
gripe tak i denne problematikken. Hun ønsker<br />
å påpeke viktigheten av å følge de innkjøpsavtalene<br />
som gjøres regionalt eller nasjonalt av<br />
de som bestiller varer ute på sykehusene.<br />
– Dersom noen i foretaksgruppen handler<br />
utenfor avtaler, har vi ingen kontroll på hvor<br />
varen er produsert eller under hvilke forhold<br />
den er produsert under, sier Mikkelsen.<br />
– Helse Sør-Øst skal være en pådriver for<br />
etis ke innkjøp, konkluderer hun og legger til<br />
at hun forventer at leverandørene forplikter<br />
seg til å ta ansvar der de etiske kravene settes.<br />
Frikjent etter<br />
Sanderud-engasjement<br />
En drapsdømt mann er nå frikjent, etter å ha sonet<br />
nesten ti år av en dom på 12 år for drap på sin mor.<br />
Mannen ble dømt i 2001, og prøvde i 2007 å få<br />
saken gjenopptatt, men dette ble avist av gjenopptakelseskommisjonen.<br />
Men etter at leger ved <strong>SI</strong><br />
Sanderud engasjerte seg i saken i fjor ble det frem -<br />
met en ny begjæring, som nå har ført fram. I januar<br />
besluttet gjenopptakelseskommisjonen, med støtte<br />
fra riksadvokaten, at saken skulle gjenopptas.<br />
Hede marken tingrett har behandlet saken og nå<br />
lagt til grunn at mannen var strafferettslig utilregnelig<br />
da han begikk drapet.<br />
Hans forsvarer Johan Chr Elden sier at mannen<br />
aldri skulle vært tiltalt, han skulle vært behandlet i<br />
helsevesenet og ikke fengslet. Elden berømmer de<br />
vurderinger og engasjement som er vist fra <strong>SI</strong><br />
Sanderud.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 17 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Tar Pulsen tre uker i september<br />
Nærmere 8.100 ansatte i <strong>SI</strong> utfordres nå til å delta i en ny medarbeideundersøkelse; Ta pulsen <strong>2010</strong>. Her får vi igjen<br />
sjansen til å fortelle hva vi synes om arbeidssituasjonen vår, hva som er bra og hva som eventuelt kan bli bedre.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Spørreskjemaene ligger i de ansattes mailbokser<br />
omtrent samtidig som <strong>SI</strong>-<strong>Magasinet</strong> kommer fra<br />
trykkeriet. Så dette kan sees som en påminnelse.<br />
Forrige gang det ble gjennomført en slik undersøkelse,<br />
i 2008, var det 64 prosent som var med på<br />
å Ta Pulsen på arbeidsmiljøet i <strong>SI</strong>. Det er selvsagt<br />
ikke bra nok. Denne gangen er målsettingen at 75<br />
prosent skal benytte seg av den «pulsklokka» som<br />
skal fortelle noe om foretakets helsetilstand. Det<br />
tar bare 10–15 minutter å fylle ut skjemaet, det er<br />
tid alle bør sette av, sier HR-rådgiver André Holen.<br />
I tillegg til fast ansatte, også permitterte og syke,<br />
favner undersøkelsen også de som er vikarer i mer<br />
enn tre måneder.<br />
I vår egen interesse<br />
Utviklingssjef-HR Ragnhild Wulfsberg har god<br />
tro på at målsettingen skal nås. For dette er jo et<br />
virkemiddel som skal bidra til å bedre medarbeidertilfredsheten.<br />
Nå får vi alle en sjanse til å<br />
gi tilbakemeldinger på arbeidsmiljømessige forhold.<br />
Det er jo i den enkeltes interesse at vi får<br />
kunnskap som kan bidra til å gjøre dette så godt<br />
som mulig.<br />
– Dette er en kartlegging for forbedring. Og som<br />
sist gjennomføres undersøkelsen på en måte som<br />
sikrer den enkelte ansatte anonymitet. Resultatet<br />
av kartleggingen rapporteres slik at enkelpersoner<br />
ikke kan identifiseres, sier hun.<br />
Side 18 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Optimister: Utviklingssjef-HR Ragnhild Wulfsberg og HR-rådgiver<br />
André Holen håper på god oppslutning om medarbeiderunder -<br />
søkelsen som nå er i gang<br />
• Arbeidsmiljø og samspill,<br />
• Ledelse,<br />
• HMS<br />
Oppfølging<br />
Etter at svarene foreligger, og man har fått et pulsmål<br />
for de ulike spørsmålene, er det opp til den<br />
enkelte enheten, og den enkelte lederen å omsette<br />
svarene i handling. Det er krav til ledere på alle<br />
nivåer at enhetens resultater meldes tilbake til medarbeiderne,<br />
og at medarbeiderne får mulighet til å<br />
medvirke i utforming og prioritering av oppfølgingstiltak.<br />
Tiltakene skal dokumenteres gjennom<br />
enhetenes handlingsplan for Helse-, Miljø og Sik -<br />
kerhet.<br />
Milepæler<br />
Fra Helse Sør-Øst er det lagt opp til en slik tidsplan,<br />
den kan bli noe revidert:<br />
• September <strong>2010</strong>: Undersøkelsen gjennomføres<br />
• Ultimo september: Resultatene rapporteres<br />
• Medio januar 2011: Det utarbeides tiltaksplaner<br />
for alle enheter<br />
• Primo februar 2011: Det utarbeides tiltaksplaner<br />
på divisjonsnivå<br />
• Medio april 2011: Strategisk tiltaksplan for <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> fullføres<br />
Årlig undersøkelse<br />
– Det er en misoppfatning, som enkelte synes å ha,<br />
at dette er noe vi gjør utelukkende fordi vi er pålagt<br />
det fra Helse Sør-Øst. Det er riktignok slik at hele<br />
det regionale helseforetaket nå har sterkt fokus på<br />
dette. Heretter skal det gjennom føres årlige medarbeiderundersøkelser.<br />
Men uavhengig av dette er<br />
det også et sterkt ønske fra vår egen ledelse å legge<br />
til rette for et best mulig arbeidsmiljø. I det<br />
arbeidet er det en styrke at det blir god oppslutning<br />
om undersøkelsen. Jo flere som fyller ut de<br />
tilsendte spørreskjemaene, jo bedre grunnlag blir<br />
det for å justere kursen der det skulle være ønskelig,<br />
sier de.<br />
Færre spørsmål<br />
Det er noen færre spørsmål denne gang. Man har<br />
tatt til følge kritikk om at det var i meste laget, men<br />
det er fortsatt mellom 60 og 70 spørsmål som<br />
ønskes besvart. Temaene i undersøkelsen dreier seg<br />
om disse områdene;<br />
• Resultat og utviklingsfokus,<br />
• Verdier, arbeidsglede og motivasjon,<br />
Viktig med tilfredse medarbeidere<br />
Det å ta vare på de ansatte er en av de viktigste oppgavene for<br />
en administrerende direktør i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, sier han som har<br />
den stillingen, Morten Lang-Ree.<br />
– Jeg ønsker en satsing der tilfredse pasienter er<br />
målsetting nummer en og tilfredse ansatte mål -<br />
setting nummer to. Dette er to forhold som går<br />
hånd i hånd.<br />
Det å utvikle vår HR-strategi er en av de vik -<br />
tigste oppgavene i år. For å få et best mulig grunnlag<br />
for det er det viktig at det blir stor oppslutning<br />
om medarbeiderundersøkelsen. Det er bare slik vi<br />
kan få kunnskap om hvordan de ansatte i <strong>Sykehuset</strong><br />
<strong>Innlandet</strong> har det på jobb.<br />
En god oppslutning om undersøkelsen vil være<br />
et svært viktig verktøy i vårt forbedringsarbeid.<br />
Svarene vil gi oss viktig informasjon om hvordan<br />
vi kan gjøre hverdagen for de ansatte enda bedre,<br />
sier han.<br />
Viktig: – Det å ta vare på de<br />
ansatte er en av de viktigste oppgavene<br />
mine, sier administrerende<br />
direktør Morten Lang-Ree.<br />
Side 19 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
– Det viktigste<br />
– Den største utfordringen for den enkelte<br />
helsearbeider er hvordan han og hun møter<br />
pasientene og pårørende. Det er viktig at vi<br />
viser empati og medmenneskelighet. Slike<br />
holdninger kan bli borte i jaget etter å gi<br />
mest mulig behandling på den mest effek tive<br />
måten, sier <strong>SI</strong> Hamars grand old man, overlege<br />
Per E. M. Bjerke, som nå har pensjonert<br />
seg etter mer enn 40 år ved sykehuset.<br />
Kongens heder<br />
til Per E. M. Bjerke<br />
Overlege Per E. M. Bjerke ved medisinsk avdeling på Hamar<br />
ble tidligere i sommer tildelt H.M. Kongens fortjenestemedalje<br />
i sølv som sitt mangeårige virke ved sykehuset.<br />
Vel fortjent: Ordfører Einar Busterud<br />
overrakte overlege Per E. M.<br />
Bjerke H. M. Kongens fortjenstmedalje<br />
i sølv.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Overrekkelsen var i Hamar rådhus, og ble<br />
foretatt av ordfører Einar Busterud.<br />
– Navnet ditt, sa han, er ensbetydende med<br />
Hamar sykehus. Du har alltid satt pasientene i<br />
første rekke, og har også vært ivrig etter å ta i<br />
bruk ny teknologi og nye behandlingsmetoder.<br />
I den sammenhengen sies det at du har vært<br />
den yngste hele tiden. Så da må du ha pensjonert<br />
deg for tidlig, mente Busterud. Men<br />
Bjerke rundet 70 år i april. Busterud takket<br />
legeveteranen for innsatsen på hele byens<br />
vegne.<br />
Bjerke takket og fortalte at hans første jobb<br />
på sykehuset i Hamar var så langt tilbake som<br />
1960, da han i studietiden hadde sommerjobb<br />
på labo ratoriet. Det er 50 år siden det!<br />
Han fortalte også om den rivende medi sin -<br />
ske utviklingen han har opplevd. Den omtales<br />
nærmere i den samtalen vi har med Bjerke på<br />
disse sidene. Per E. M. Bjerke gikk for øvrig på<br />
det aller første kurset i kvalitetsrådgivning her<br />
i landet, og har de siste 20 årene vært kvalitetsrådgiver<br />
ved sykehuset i Hamar. Han var også<br />
den første avdelingsoverlegen for den felles<br />
medisinske avdelingen for sykehusene i Hamar<br />
og Elverum.<br />
– Det var en lærerik tid sier han.<br />
– Det forventes at helsepersonellet kan det faglige,<br />
og gir god behandling. Det som gjør forskjellen for<br />
pasientene og pårørende er hvordan de blir møtt<br />
og behandlet, at de ikke oppfattes kun som en<br />
diagnose, men som et menneske, sier han.<br />
Rivende utvikling<br />
Han har vært med på en rivende medisinsk utvik -<br />
ling. – Da jeg begynte som doktor på 60-tallet<br />
kunne magesårpasienter ligge på sykehuset i to–tre<br />
uker. Når vi fikk inn en pasient med magesmerter,<br />
og det var mistanke om magesår, tok vi røntgen -<br />
bilde av magesekk og tolvfingertarm. Hvis det ble<br />
påvist sår ble pasienten lagt inn, og det ble startet<br />
behandling med syredempende medisin, deretter<br />
startet en diettkur med skånekost, og etter hvert<br />
med vanlig kost.<br />
Nå behandles de poliklinisk, med gastroskopi.<br />
Finner vi bakterier, som vi ikke kjente til tidligere,<br />
starter vi behandling mot dem. Bakterier er den<br />
vanligste årsaken til magesår. Pasientene sendes<br />
hjem igjen samme dag. Vi kan gjennomføre fem<br />
slik undersøkelser før lunsj.<br />
Bjerke forteller om lignende endringer i behandling<br />
av hjerte- og hjerneinfarkt. Også her er det for<br />
lengst slutt på det lange sengeleiet.<br />
Bedre behandling – økte forventninger<br />
– Den medisinske behandlingen har utviklet seg<br />
voldsomt siden jeg begynte i faget. Vi har fått nye<br />
medisiner og nye instrumenter, som gjør at vi kan<br />
stille diagnose langt tidligere. Samtidig har vi sett<br />
at folks forventninger til oss også har utviklet seg<br />
voldsomt, slik at det er blitt en konflikt mellom<br />
tilbud og tilgjengelig økonomi.<br />
De som har fulgt med vet at Bjerke har vært en<br />
ivrig og utrettelig talsmann for sykehuset i Hamar.<br />
Da de gyldne 70-årene med sykehusinvesteringene<br />
og relativt romslige budsjetter ble erstattet av langt<br />
trangere budsjetter på 80-tallet, følte Bjerke seg<br />
kallet til stillingen som sjefslege.<br />
Side 20 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
er holdningene<br />
– For å kunne gjøre noe med situasjonen, sier<br />
han – endre helsevesenet rett og slett. Jeg mente at<br />
vi måtte organisere oss på en annen måte. Men da<br />
jeg gikk av etter fem–seks år hadde jeg ikke klart å<br />
utrette så veldig mye, sier han lakonisk.<br />
Hett mellom Hamar og Elverum<br />
I flere år var forholdene mellom de to sykehusene<br />
i midt-Hedmark ganske tilspissete. Først var det<br />
rivninger om utbygging, hvor skulle sykehuset<br />
ligge, så om funksjoner. Da det ble vedtatt å slå<br />
sammen sykehusene, med dels felles og dels delte<br />
funksjoner, ble Per E. M. Bjerke den første felles<br />
avdelingsoverlegen på medisin, han satt i den funksjonen<br />
helt til 2002.<br />
– Det var utfordrende, men det gikk faktisk<br />
veldig greit. Vi la etter hvert kranglingen bak oss,<br />
og utviklet et naturlig samarbeid.<br />
– Hvis du spør meg om sykehusstrukturen i<br />
Syke huset <strong>Innlandet</strong>, mener jeg fortsatt at det<br />
hadde vært riktigst å bygge et hovedsykehus på<br />
Rudshøgda, med dagbehandlingssatelitter i byene.<br />
Men det toget har nok gått. Nå gjelder det å utnytte<br />
det vi har best mulig. Det fungerer ganske<br />
bra i dag, men ikke optimalt.<br />
Prosjektleder<br />
Selv om Bjerke fylte 70 år i vår, og hadde sin siste<br />
dag på jobben 14. april, er ikke alle bruer brent.<br />
Han har sagt ja til å være prosjektleder for et samarbeidsprosjekt<br />
om inn- og utskrivningsprose -<br />
dyrer mellom sykehuset på Hamar og kommunene<br />
i regionen. Det det er snakk om er å få imple men -<br />
tert dem på en mest mulig effektiv måte, gjøre dem<br />
kjent og brukt, sier han.<br />
Første kvalitetsrådgiverkurs<br />
Tilfeldighetene ville at Per E. M. Bjerke sto ved<br />
siden av fylkeshelsesjef Asbjørn Hofsli da han fikk<br />
forespørsel om en deltaker fra Hedmark til det<br />
første kurset for kvalitetsrådgivere. Hofsli spurte<br />
om han ville være med, og slik ble det. Siden har<br />
kvalitetsarbeidet stått hans hjerte nær.<br />
Det er viktig å ha prosedyrer som skal sikre<br />
kvaliteten, og systemer som kontrollerer at prose -<br />
dyrene følges. Så enkelt, og så vanskelig er det. Han<br />
har vært kvalitetsrådgiver i 20 år, og vet hvor vanskelig<br />
det er å nå målene. – I dette arbeidet er det er<br />
mange elementer som må spille sammen, sier han.<br />
– Det er viktig å lære av de feilene som gjøres, men<br />
da må de meldes.<br />
Redde for å bli «hengt ut»<br />
– Er ansatte redde for å melde feil, for å in<strong>nr</strong>ømme<br />
at feil skjer?<br />
– Dels er nok leger veldig ærekjære, og spesielt<br />
yngre leger, som ikke har så brede rygger som oss<br />
veteraner, kvier seg av og til for å melde feil de gjør.<br />
De kan være redde for å bli «tatt», og «hengt ut».<br />
Det er krevende å oppnå en meldekultur som er<br />
hevet over dette. Et annet moment er at det ikke<br />
alltid er så lett å sette grensene for hva som skal<br />
meldes og hva som ikke skal meldes.<br />
– Det er positivt at det nå igjen skal settes fokus<br />
på kvalitetsarbeidet både i Helse Sør-Øst og i<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>. Kvalitetsarbeidet har vært<br />
preget av honnørord og gode intensjoner i årevis.<br />
Men når det har kommet til stykket er det ikke stilt<br />
midler til rådighet, og det hele er rent ut i sanden.<br />
– Jeg håper det blir mer innhold og mindre<br />
honnørord denne gangen, sier han.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Store endringer: Det har vært<br />
store endringer både ved sykehuset<br />
på Hamar og innen medisinen siden<br />
Per E. M. Bjerke begynte som lege<br />
for mer enn 40 år siden. Nå er han<br />
pensjonist, med heder på brystet.<br />
Side 21 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Disputas: Grønt auditorium var fylt av kolleger, venner og slektninger under disputasen.<br />
Her er det 2. opponent Elisabet Londos som stiller spørsmål til Oskar Sommer (med ryggen til).<br />
I bakgrunnen sitter disputasleder professor Anne Marie Mengshoel.<br />
Overlegen ble doktor<br />
Overlege Oskar H. Sommer ved alderspsykiatrisk avdeling på Reinsvoll forsvarte nylig sin avhandling for graden<br />
ph.d. (philosophiae doctor) ved Institutt for klinisk medisin ved Oslo universitetssykehus Ullevål.<br />
Den omfattende avhandlingen behandler utfordringer<br />
i diagnostisering og behandling av uro og<br />
agitasjon blant demente pasienter. Avhandlingens<br />
tittel er «Agitation in Patients with Dementia –<br />
Challenges in Diagnosis and Treatment».<br />
Mange kolleger både fra Reinsvoll og Sanderud,<br />
og fra divisjon Psykisk helsevern for øvrig, sam -<br />
men med slektninger fra inn- og utland, fant vegen<br />
til grønt auditorium i laboratoriebygget på Ullevål<br />
på Oskar H. Sommers store dag.<br />
Ro og sikkerhet<br />
De kunne konstatere at han besvarte de mange<br />
spørs målene disputaser alltid innebærer med suve -<br />
ren ro og sikkerhet. Både 1. opponent professor<br />
Dag Årsland fra Institutt for klinisk medisin ved<br />
Universitetet i Stavanger og 2. opponent dosent<br />
Elisabet Londos ved Nevropsykiatrisk klinikk ved<br />
Skånes universitet i Malmø var rause med rosen for<br />
Sommers arbeid.<br />
Årsland karakteriserte avhand lingen som et im po -<br />
nerende arbeid Sommer har all ære av. Den er<br />
grun dig og dekker mye.<br />
Meget leseverdig<br />
– Dette er meget leseverdig, det er ikke ofte jeg<br />
synes det, sa Londos. Så «hvil deg borger, det er<br />
fortjent». Avhandlingen er sjelden omfangsrik, på<br />
nesten 400 sider. Bare referansene fyller 42 sider,<br />
og omfatter innpå 760 henvisninger.<br />
Prosesjon: Det er alltid høytid og<br />
stil ved doktordisputaser. Her leder<br />
doktoranden prosesjonen inn i<br />
disputassalen, fulgt av professor<br />
Leif Gjerstad, 2. opponent dosent<br />
Elisabet Londos, 1. opponent<br />
professor Dag Årsland og leder av<br />
disputasen professor Anne Marit<br />
Mengshoel.<br />
Gratulerer: En stolt divisjonsdirek -<br />
tør Solveig Brekke Skard var en av<br />
mange gratulanter.<br />
Side 22 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Avhandling: Oskar Sommers<br />
avhandlig er på nesten 400 sider.<br />
Vita og data<br />
Professor Anne Marit Mengshoel ved Institutt<br />
for helse og samfunn ved Universitetet i Oslo ledet<br />
disputasen. I tillegg til de to opponentene var også<br />
professor Leif Gjerstad ved Institutt for klinisk<br />
medisin ved Universitet i Oslo medlem av bedøm -<br />
melseskomiteen.<br />
Mange flere demente<br />
Sommer konstaterer at det vil bli svært mange flere<br />
eldre og derfor også svært mange flere med demens<br />
de kommende årene. Det vil gi store medisinske og<br />
samfunnsmessige utfordringer. Derfor trenger vi<br />
alternativer til de eksisterende antipsykotiske<br />
medi ka mentene, for disse har begrenset effekt,<br />
tåles dårlig og kan føre til alvorlige bivirkninger,<br />
endog død.<br />
Unik studie<br />
Hans studie er unik i norsk sammenheng fordi den<br />
er gjennomført uavhengig av legemiddelindustrien.<br />
Også internasjonalt er dette en av de største studiene<br />
som har prøvd ut alternative legemidler på<br />
denne pasientgruppen.<br />
Den omfattet 103 sykehjemsboere på 35 sykehjem.<br />
De var i gjennomsnitt 84 år gamle. Halvparten<br />
fikk vanlige antipsykotiske medikamenter,<br />
den andre halvdelen placebo, virkningsløse piller.<br />
Resultatene etter åtte ukers medisinering viste<br />
ingen tydelig forskjell mellom de som benyttet aktivt<br />
medikament og de som fikk placebo, begge<br />
fikk omtrent samme bedring. Dette mener han kan<br />
tydes i retning av at det lille mer av oppmerk som -<br />
het en pasient, og også personalet, får under en slik<br />
studie gir betydelige bedringer og minsker behovet<br />
for medisinering.<br />
Begge gruppene forverret sin tilstand etter at<br />
studien ble avsluttet.<br />
Motstridende resultater<br />
Studien sammenlignet også hvordan uro og agita -<br />
sjon ble målt ved ulike måleverktøy, og kom fram<br />
til at de ga svært ulike resultater på samme pasientgruppe.<br />
Et enklere og kortere intervjuverktøy ga<br />
riktigere måleresultater for forandring av uro -<br />
symp tomer enn et mer omfattende og langt mer<br />
brukt. Dette mer omfattende verktøyet, som<br />
under søker 12 atferds- og psykologiske symp -<br />
tomer ved demens hos sykehjemspasienter, er ikke<br />
særlig godt egent til å måle effekt av intervensjon<br />
ved agitasjon hos personer med demens, konkluderer<br />
han.<br />
Skandaløst dårlig oversikt<br />
Det er ikke gjort skikkelige studier av omfanget av<br />
demens i Norge. – Er det en skandale, spurte 1.<br />
oppo nent Dag Årsland. – Ja, svarte Sommer. Det<br />
var de enige om.<br />
Norske tall som antyder at det er mellom 60.000<br />
og 70.000 demente her i landet bygger på erfaringer<br />
fra blant annet Sverige og England. Det er ikke<br />
gjort skikkelige studier av dette i Norge.<br />
Demens er ingen sykdom, det er et syndrom, en<br />
rekke ulike sykdommer. Det er fullt mulig å ha<br />
Alzheimer uten å være dement. De tre største<br />
risiko faktorene for demens dreier seg om genetikk,<br />
om alder og om livsstil.<br />
– Alt som er godt for hjertet er også godt for<br />
hjernen, slo Sommer fast. Et sunt kosthold og mosjon<br />
er en resept alle kan bruke. Alder er den vik -<br />
tigste enkeltfaktoren. Vi blir eldre og eldre, og jo<br />
eldre vi blir, jo flere av oss får en demenssykdom.<br />
<strong>Sykehuset</strong>s ferskeste doktor, Oskar<br />
Heinz Sommer er 62 år, født i Wien.<br />
Han er overlege ved avdeling for<br />
alderspsykiatri ved <strong>SI</strong> Reinsvoll, men<br />
har under arbeidet vært tilknyttet<br />
Alderspsykiatrisk forskningssenter<br />
på Sanderud. Hans hovedveileder<br />
under arbeidet har vært professor<br />
Knut Engedal.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 23 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Forskningsforum:<br />
Presenterte samhandlingsforskning<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
På <strong>SI</strong>s forskningsforum i juni ble det<br />
presentert en rekke forskningsprosjekter<br />
der samhandling med primærhelsetjenesten<br />
er en viktig faktor.<br />
Sverre Bergh har hatt kontakt med mer enn 100<br />
sykehjem land og strand rundt i en omfattende<br />
studie som ser på effekten av å seponere antipsy -<br />
kotika og antidepressive hos personer med demens<br />
og APSD (Atferds- og Psykiatriske Symptomer<br />
ved Demens) i sykehjem. Det har vært et svært<br />
omfattende arbeid. Omtrent 10 % av alle aktuelle<br />
pasienter ble med i prosjektet. Det dreier seg om<br />
140 pasienter, som bor på vel 50 ulike sykehjem.<br />
Halvparten takket nei<br />
Alle sykehjemmene var i utgangspunktet positive,<br />
men over halvparten takket allikevel nei til å delta<br />
i prosjektet, oftest begrunnet med kapasitetsprob -<br />
lematikk, eller at pårørende ikke ga samtykke.<br />
– Det viste seg å være lettere å få med sykehjem<br />
i små kommuner, ofte var det de som hadde størst<br />
behov for den informasjonen prosjektet gir som sa<br />
nei, sier Bergh. Han kontaktet 15 sykehjem i Oslo,<br />
samtlige takket nei. I andre kommuner svarte alle<br />
ja, og alle pårørende var positive.<br />
Prosjektet krever en del innsats fra sykehjem -<br />
mene, ca to dagsverk for hver pasient som blir med.<br />
I «utbytte» får de en dags undervisning, og mulig -<br />
het for veiledning. De som svarer ja har sett de<br />
positive effektene, de som ikke blir med begrunner<br />
det med at de ikke har tid, ikke har personellressurser,<br />
ikke har penger, ikke har aktuelle pasienter<br />
eller at pasienter eller pårørende ikke gir samtykke<br />
til å delta.<br />
Forebygging av overvekt<br />
Forebygging av overvekt blant unge i Oppland er<br />
et typisk samhandlings- og samarbeidsprosjekt.<br />
Dette er et omfattende prosjekt, med mange in -<br />
volverte. Stipendiat Jacob Grundt ved barneavdelingen<br />
i Lillehammer fortalte at målsettingen var å<br />
finne tidlige risikofaktorer for overvekt, og finne<br />
tiltak som kan forebygge utviklingen av overvekt.<br />
Det viste seg vanskelig å oppnå gode resultater,<br />
Side 24 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
100 sykehjem: Sverre Berg har kontaktet over 100 sykehjem i sitt<br />
svære DESEP-prosjekt, halvparten ble med.<br />
barnebefolkningen blir fetere og fetere, sa han.<br />
I prosjektet deltok foruten barneavdelingene ved<br />
sykehusene i Gjøvik og Lillehammer, kommunale<br />
helsestasjoner og <strong>SI</strong>s Lærings- og mestringssenter.<br />
Hele barnekullet i 2001 (1898) i Oppland ble<br />
under søkt i en helseundersøkelse i 2007. Dette ble<br />
fulgt opp av en omfattende spørreundersøkelse,<br />
med svært varierende oppslutning i kommunene.<br />
119 av barna ble definert som fete, og 50 var svært<br />
overvektige, og fikk tilbud om å delta i en femårig<br />
oppfølging. Det viser seg at det er krevende å opp -<br />
nå positive resultater. Etter to år er det like mange<br />
barn som har hatt en økning i kroppsmasse -<br />
indeksen som de som har hatt en positiv utvikling.<br />
Tverrsnittsundersøkelse<br />
Legemiddelbruk og forstoppelse i sykehjem var<br />
tema for en undersøkelse stipendiat Gunvor Steine<br />
Fosnes ved divisjon Gjøvik deltar i. Her er det sett<br />
på hyppigheten av diare og forstoppelse utløst av<br />
legemidler. Også her var det blandet oppslutning,<br />
halvparten av de 24 forespurte sykehjemmene i<br />
Hed mark og Oppland ønsket ikke å delta. Av ulike<br />
årsaker falt mange sykehjemmsboere fra i de hjem -<br />
mene som var med, slik at det til slutt var 270 som<br />
deltok. Blant disse var det langt flere tilfeller av forstoppelse<br />
enn av diare.<br />
God oppslutning<br />
Irene Røen ved Alderspsykiatrisk forskningssenter<br />
oppnådde å få alle gudbrandsdalskommunene med<br />
i et klinisk samarbeidsprosjekt omkring forskning<br />
og fagutvikling i sykehjemmene.<br />
– Dette dreide seg i stor grad om kompetanse -<br />
utvikling, det var kommunene interessert i, sa hun.<br />
– Du har fått til noe andre ikke har klart, sa Per<br />
Farup. Det var strategisk riktig å gå ut og tilby<br />
samarbeid i stedet for kun å be om data, mente han.<br />
Avtroppende forskningssjef Per Farup:<br />
Etterlyser ideer og<br />
nytenkning<br />
Per Farup etterlyser gode, originale ideer på forskning rundt sam -<br />
handling. Samhandlingsreformen vil stille store krav til organisering<br />
og nytenking. Dette vil utløse omfattende behov for forskning.<br />
– Det holder ikke med kvalifisert gjetting. Vi<br />
vet så altfor lite om hvilke utfordringer refor -<br />
men vil stille oss overfor, hvilke problemer vi<br />
vil møte – og hvordan de kan løses, sa han<br />
under et forskningsforum tidligere i sommer.<br />
Der var nettopp samhandling i helsevesenet<br />
tema.<br />
Derfor utfordrer Farup nå fagfolk i <strong>SI</strong> til å ta<br />
opp hansken. – Kom med gode originale forskningsideer.<br />
Frisk fantasi, gode ideer, og en sterk<br />
tro og en stenisk holdning må til for å utfordre<br />
etablerte sannheter, sa han.<br />
Enestående fortrinn<br />
– <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har med sin desentraliserte<br />
struktur og nære kontakt med primærhelsetjenesten<br />
enestående fortrinn framfor<br />
andre helseforetak. Dette bør utnyttes, sa han.<br />
Det er allerede atskillig forskning der samarbeid<br />
med primærhelsetjenesten er sentralt,<br />
men det vil være behov for atskillig mer. Under<br />
forsknings forumet ble for øvrig en rekke prosjekter<br />
der samhandling spiller en stor rolle<br />
presentert. Nærmere om det i egen artikkel.<br />
Etterlysning: Per Farup etterlyser<br />
gode originale forskningsideer.<br />
Bredt samarbeid<br />
Rådgiver Gunvor Øfsti orienterte om de samarbeidsavtaler<br />
og rutiner som eksistere. To overordnede<br />
avtaler er viktige: Basisavtalen for<br />
sam arbeid, og Samarbeidsavtalen. Disse omfatter<br />
alle de 48 kommunene i Oppland og Hedmark.<br />
Det er etablert åtte ulike samarbeidsutvalg, dels<br />
geografiske og dels faglige. Det er også etablert en<br />
rekke samarbeidsrutiner, fortalte hun, det gjelder;<br />
• Henvisning til planlagt/elektiv vurdering<br />
• Innleggelse av pasient som trenger øyeblikkelig<br />
hjelp<br />
• Samhandling om utskrivning av pasienter fra <strong>SI</strong><br />
• Forenklet innleggelse i <strong>SI</strong><br />
• Mottak av pasienter som kommer direkte<br />
• Følge av kjent personale<br />
Stor eldrebefolkning<br />
– <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har en rekke forskningsfortrinn<br />
vi bør utnytte, sa han, og regnet opp;<br />
Mange geografiske enheter, som gir god kontakt<br />
med primærhelsetjenesten, en stabil befolkning,<br />
og stort befolkningsgrunnlag. I<br />
forskningssammenheng er det også bra med en<br />
høy andel eldre med stort be hov for helsetjenester.<br />
<strong>SI</strong> har er stort antall pasien ter, og årlig<br />
godt over 610.000 pasientkontakter. Dette gir<br />
et godt grunnlag for studier av vanlige lidelser.<br />
Det gjør også sykehuset velegnet for epide mio -<br />
logiske studier.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 25 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Wenche Aamodt Furuseth:<br />
Fra helse til mathelse<br />
– Ledere går ut på dato når de har vært i en stilling over lang tid. Jeg følte for egen del at jeg nærmet meg det punktet,<br />
sier Wenche Aamodt Furuseth som nå har forlatt <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> til fordel for Mattilsynet.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Da hadde hun vært divisjonsdirektør for divisjon<br />
Medisinsk service i seks og et halvt år. Det er lenge<br />
nok. – Både for egen og <strong>SI</strong>s del tenkte jeg at det var<br />
på tide å se seg om etter nye spennende oppgaver.<br />
Så da jeg fikk anmodning om å søke region -<br />
direktørstillingen i Mattilsynet, slo jeg til, sier hun.<br />
Dermed gikk hun til den første jobben hun har<br />
hatt utenfor helsevesenet. Hun skiftet fra somatisk<br />
og psykiatrisk helse til mathelse, som begge vel<br />
favnes under begrepet folkehelse. Sunn og kvali ta -<br />
tiv god mat er også helsefremmende. Så spranget<br />
var ikke så stort.<br />
Totalt engasjement<br />
– Dette handler overhodet ikke om at jeg var lei <strong>SI</strong>,<br />
forsikrer hun. – Jeg har brent for oppgavene jeg har<br />
hatt i <strong>SI</strong>, 110–150 prosent. Jeg er veldig glad for<br />
årene i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, jeg har vært veldig<br />
mye en «<strong>SI</strong>-dame» med totalt engasjement for <strong>SI</strong>.<br />
Det har skjedd utrolig mye i de årene jeg har vært<br />
der. Jeg er fylt av glede, sier hun, over det jeg har<br />
fått være med på i <strong>SI</strong>, og i helsevesenet før <strong>SI</strong>.<br />
Hun kan se tilbake på 15 år i ulike direktør -<br />
stillinger, siden kun overtok roret på Reinsvoll i<br />
1995. Hun har vært direktør på Gjøvik sykehus og<br />
Side 26 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
direktørvikar på Lillehammer, før hun ble leder av<br />
divisjon Medisinsk service.<br />
Liker at ting skjer<br />
Da vi intervjuer henne i Inn<strong>SI</strong>’a for seks år siden, i<br />
<strong>SI</strong>s barndom, sa hun; «Jeg liker å være med der ting<br />
skjer.» Vi siterer videre; «Det er artig og lærerikt i<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, sier hun, og er ganske overbevist<br />
om at sluttresultatet vil bli bra. Det er plus -<br />
ser og minuser med alt, men sum men til slutt blir<br />
et bedre sykehustilbud i innlandet. Vi må sikkert<br />
justere noe under vegs, men hovedretningen er<br />
riktig, sier hun.»<br />
Tror på konseptet <strong>SI</strong><br />
– Skriver du fortsatt under på disse uttalelsene?<br />
– Grunnen til at jeg har vært i <strong>SI</strong> så lenge er at<br />
jeg tror på ideen, på konseptet <strong>Sykehuset</strong> Innlan -<br />
det. <strong>Sykehuset</strong> er inne i en viktig fase nå, med Stra -<br />
tegisk fokus-prosessen. Nå begynner det også å<br />
røre på seg i forhold til å velge nye løsninger for<br />
akuttilbudene. Det er viktig at det er et tett og nært<br />
samarbeid mellom sykehusene, faglig og orga ni sa -<br />
Blanke ark: – Jeg startet i Mattilsynet med blanke ark, men<br />
sidene fylles fort opp, sier Wenche Aamodt Furuseth.<br />
torisk. Det er også viktig å samarbeid tett med hele<br />
HSØ-gruppen. Det som nå skjer er helt avgjørende<br />
for utviklingen i <strong>SI</strong>, sier hun, det er denne mulig -<br />
heten vi har. Hun sier fortsatt «vi».<br />
Ser <strong>SI</strong> i kortene<br />
Nå blir hverdagen en annen. En av mange oppgaver<br />
som regiondirektør i Mattilsynet blir å sørge<br />
for at det føres tilsyn ved <strong>SI</strong>. Mattilsynet er en av<br />
12 statlige tilsynsmyndigheter.<br />
– Vi skal påse at helseforetaket har systemer som<br />
fungerer. Det blir helt sikkert gode tilsyn sier hun,<br />
jeg har en veldig kompetent gjeng rundt meg. En<br />
av kollegene mine sa at jeg hadde skutt gullfuglen,<br />
for i Mattilsynet sitter kremen av kompetanse.<br />
– Det trodde jeg var i <strong>SI</strong>?<br />
– Det er jo et godt miljø i <strong>SI</strong> også, skynder hun<br />
seg å legge til.<br />
Lojal leder<br />
– Du forlater en divisjon som mister viktige oppgaver<br />
fra årsskiftet, da overføres radiologi og ergoog<br />
fysioterapien til de lokale divisjonene.<br />
– Det er en beslutning jeg aksepterte og støttet<br />
da vedtaket var gjort. Det er vel ingen hemmelighet<br />
at jeg ønsket en annen løsning. Men da vedtaket<br />
ble et annet jobbet jeg lojalt for det.<br />
– Det er de som ønsker at resten av divisjonen<br />
også skal legges ut til de enkelte divisjonene.<br />
– Hva folk sier og ønsker vet jeg mye om. En kan<br />
ikke høre på slikt. Meninger og ønsker spriker i alle<br />
retninger. Som leder må en opptre profesjonelt.<br />
– Føler du at det har blåst på toppen?<br />
– Noen ganger har nok vindkastene vært ster -<br />
kere enn ellers. Jeg har ikke følt det som noe prob -<br />
lem. Vi som har valgt å sitt i denne typen jobber<br />
trives jo med at det skjer litt rundt oss. En leder<br />
søker ikke trygghet og forutsigbarhet, debatt og<br />
utfordringer er bra, og gir oss noe å bryne oss på.<br />
Det har vært noen diskusjoner som har vært<br />
ganske heftige, jeg har lært mye av de, sier hun.<br />
Matelsker<br />
– Matdirektøren er vel forpliktete til å være matglad.<br />
Hva er din favorittmat?<br />
– Nå snakker du til et matmenneske. Dette har<br />
ikke noe med forpliktelse og gjøre – jeg elsker å<br />
lage mat. Det jeg har mest av hjemme er kokebøker<br />
og oppskrifter jeg har klippet ut av aviser og ukeblad.<br />
– Hva lager du helst? Hva er best?<br />
– Fisk og skalldyr står øverst. Favoritter er nok<br />
breiflabb og kveite. Og så er vi storforbrukere av<br />
bær og grønnsaker.<br />
– Matdirektør også på hjemmebane altså?<br />
– I hvert fall i helgene.<br />
Omfattende CV<br />
Wenche Aamodt Furuseth kan se<br />
tilbake på en lang karriere i det<br />
kommunale, fylkeskommunale og<br />
statlige helsevesenet.<br />
Etter sykepleierutdanning på Gjøvik<br />
gikk turen via Namndal sykehjem og<br />
Bredebygden på Otta til Gaukom på<br />
Vestre Toten. Her var hun styrer for<br />
en institusjon for psykisk utviklingshemmede<br />
i ni år, og kom midt oppe<br />
i HVPU-reformen. Hun har også vært<br />
styrer at to institusjoner for eldre i<br />
Vestre Toten.<br />
Derfra fikk turen til det som da var<br />
Oppland psykiatriske sykehus på<br />
Reinsvoll. Der var hun i seks år. Fra<br />
Reinsvoll gikk turen til sykehuset på<br />
Gjøvik, til direktørstolen der. Hun har<br />
også være direktørvikar på Lille -<br />
hammer, før hun ble leder av divisjon<br />
Medisinsk Service.<br />
Mattilsynet<br />
Mattilsynet region Hedmark og<br />
Oppland har regionkontor i<br />
Brumund dal, noen solide steinkast<br />
fra admi nistrasjonskontorene i <strong>SI</strong>.<br />
–Jeg har fått to mil kortere pendler -<br />
veg hver dag, sier Wenche Aamodt<br />
Furuseth. Fra Bøverbru på Vestre<br />
Toten er det en mil kortere til<br />
Brumunddal enn det er til Lille -<br />
hammer, der divisjon Medisinsk<br />
service har sin hovedbase.<br />
Mattilsynet i Hedmark og Oppland<br />
har distriktskontorer på Tynset, Elve -<br />
rum, Kongsvinger, Hamar, Otta, Lille -<br />
hammer, Gjøvik og Fagernes. Det er<br />
12–13 ansatte på regionkontoret, og<br />
nærmere 110 i hele regionen.<br />
Mattilsynet ble opprettet i 2004, og<br />
er en sammenslåing av Statens dyre -<br />
helsetilsyn, Statens landbrukstilsyn,<br />
Statens næringsmiddeltilsyn, Fiskeri -<br />
direktoratets sjømattilsyn og de<br />
kom munale næringsmiddeltilsynene.<br />
Hovedoppgaven er å fremme folke-,<br />
plante-, fiske- og dyrehelse, miljø -<br />
vennlig produksjon og etisk forsvarlig<br />
hold av dyr og fisk.<br />
Side 27 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
De usynlige barna<br />
Barn av psykisk syke er en svært utsatt gruppe. De sees ikke, høres ikke, tas ikke på alvor. Det er ikke<br />
tilfeldig at de ofte betegnes som «de usynlige barna». For ofte blir de glemt når foreldrene blir syke. På et<br />
svært godt besøkt seminar på Reinsvoll før sommerferien skildret koordinator Ulrika Håkansson i Bufetat<br />
en situasjon som er alt annet enn oppløftende:<br />
Temaet for seminaret var: «De usynlige barna –<br />
barn av psykisk syke og rusmiddelavhengige foreldre».<br />
Det var avdeling for Akutt- og kortidspsykiatri<br />
som var arrangør, med de barneansvarlige på<br />
Sanderud og Reinsvoll som kurskomite.<br />
90.000 barn i Norge har psykisk syke foreldre.<br />
De er den største risikogruppen for å få psykiske<br />
problemer senere. To av tre barn som lever under<br />
slike forhold vil selv utvikle psykiske lidelser, en<br />
tredjedel får alvorlige lidelser.<br />
Halvparten av de som er til behandling for rusproblemer<br />
har foreldre med alvorlige rusprob -<br />
lemer. Hun anslo at mellom 15 og 20 prosent av<br />
alle barn sliter med psykiske vansker som påvirker<br />
funksjonsnivået deres. Av de omkring 40.000<br />
voksne som er innlagt til behandling for psykiske<br />
lidelser er det 15.000 barn som er berørt som på -<br />
rørende. De usynlige barna ble svært så synlige i<br />
løpet av denne dagen på Reinsvoll.<br />
Synlige – for de som ser<br />
Ulrikka Håkansson er psykolog og regional ko -<br />
ordinator i den statlige satsningen på barn av<br />
psykisk syke og rusmiddelavhengige foreldre. Hun<br />
slo fast at disse barna egentlig er veldig synlige –<br />
hvis vi ser etter dem og er oppmerksomme på<br />
faresignalene.<br />
– Det er et aktivt valg som foretas når en overser<br />
det disse barna strever med, sa hun. – Ved å ta utgangspunkt<br />
i foreldrenes situasjon og diagnose<br />
fjerner vi oss veldig langt fra de behov barna har.<br />
Barna føler ofte skyld for foreldrenes vansker –<br />
og pålegges kanskje også skyld fra foreldrene;<br />
«...hadde du bare...» De påtar seg ofte voldsomt ansvar.<br />
Når de voksne ikke klarer å fylle de funksjonene<br />
man venter av dem ser vi at barna overtar<br />
de voksnes plikter og ansvar. Barna involveres også<br />
i de voksnes problemer og konflikter, både i samlivsproblemer<br />
og økonomi.<br />
Lukker øynene<br />
– Det er smertefullt å slippe inn på seg hvordan<br />
barna har det. Derfor er det så mange som lukker<br />
øynene, sa sosionom, dr. philos og forsker emeritis<br />
ved NOVA Kari Killén. – Det som gjør at barn<br />
overlever omsorgssvikt, er at de får en trygg tilknytning<br />
utenfor familien. De som klarer seg best<br />
er de som får hjelp mens de er i den vanskelige<br />
situasjonen, ikke fem–ti år etterpå, sa hun.<br />
Konstant angst<br />
– Barna lever med konstant angst for foreldrene,<br />
de er hele tiden i beredskap. De får en rolle som<br />
psykiatriske sykepleiere. De forholder seg ikke til<br />
Godt synlige: De usynlige barna<br />
er egentlig er veldig synlige, slo<br />
Ulrikka Håkansson fast.<br />
Må samarbeide bedre: – Vi i BUP<br />
ønsker økt samarbeid, det er helt<br />
klart samarbeidspotensialer som ikke<br />
utnyttes, sa avdelingssjef Kjell Tange -<br />
rud ved BUP Lille hammer.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 28 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Risikogruppe: 90.000 barn i Norge har psykisk syke foreldre.<br />
De er den største risikogruppen for å få psykiske problemer senere.<br />
(Illustrasjonsfoto: Stockxpertcom).<br />
seg selv men til hvordan foreldrene har det, sa hun.<br />
Omsorgssvikten kan ha mange former, det kan<br />
også være snakk om følelsesmessig vanskjøtsel.<br />
Det kan være lett å bli lurt av «innpakningen»,<br />
familiens fasade. Omsorgssvikt forekommer ikke<br />
bare hos ressurssvake og psykisk syke.<br />
Vet nok til å handle<br />
– Den som ser, har ansvar, sa avdelingssjef Kjell<br />
Tangerud ved BUP Lillehammer. – Alle er enige<br />
om at noe må gjøres for disse barna, men det gjøres<br />
relativt lite. Vi vet hva som bør gjøres, selv om vi<br />
gjerne skulle visst mer, vet vi nok.<br />
– Mange har sett mye lenge før barna kommer<br />
til oss, sa han. Det er bare fem år siden det gikk en<br />
diskusjon ved en DPS i <strong>Innlandet</strong> der spørsmålet<br />
var om det var riktig å spørre om pasientene hadde<br />
barn. Pasienten hadde nok å stri med, skulle man<br />
øke belastningen?<br />
Sterkt ønske om samarbeid<br />
– Vi i BUP har et sterkt ønske om økt samarbeid,<br />
med kommunene, med voksenpsykiatrien, med<br />
alle relevante parter. Det er helt klart at det er samarbeidspotensialer<br />
som ikke utnyttes, sa han.<br />
– Vi er i alt for stor grad avhengig av enkelt -<br />
personer, og er veldig sårbare. Det er derfor viktig<br />
å etablere systemer som kan fungere uavhengig av<br />
enkeltpersoner, sa han.<br />
Hvor er sjefene???<br />
Han hadde også et hjertesukk da han så ut over<br />
salen: – Dere er de frelste, dere har skjønt det. Dere<br />
burde vært byttet ut med alle de sjefene som ikke<br />
er her, for vi må gå veien via sjefene for å få gjort<br />
noe, for dette dreier seg om prioriteringer, sa han.<br />
Han hadde sett gjennom deltakerlisten og funnet<br />
at det kun var 14 sjefer blant de 293 påmeldte.<br />
278 kvinner<br />
– 14 menn<br />
Oppmøtet vitner om en stor interesse<br />
for et viktig tema. Men i salen<br />
var det nesten bare kvinner, av 293<br />
påmeldte var det kun 14 menn. De<br />
som var der kom fra barnevernstjenesten,<br />
fra ulike nivåer og steder i<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, fra barne -<br />
hager, fra skoler, og først og fremst<br />
fra kommunene i Oppland, også<br />
noen fra Hedmark.<br />
Side 29 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
God vakt skal være!<br />
Det er lagt ned et stort arbeid for å få lukket arbeidstilsynets pålegg fra i fjor høst, der <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong><br />
ble pålagt å iverksette tiltak som skulle «avhjelp misforhold mellom oppgaver og ressurser» og kontrollere «at<br />
ansatte ikke lenger er utsatt for uheldige helsebelastninger».<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Som et ledd i dette er sykehuset pålagt å egen -<br />
vurdere iverksatte tiltak. <strong>Sykehuset</strong> er pålagt å<br />
levere tre kvartalsvise rapporter, 1. juli, 1. oktober<br />
og 31. desember, der det skal gjøres rede for de tiltak<br />
som er iverksatt. Rapportene skal drøftes med<br />
hovedverneombudet og behandles i HAMU<br />
(Hoved arbeidsmiljøutvalget), og de «skal ta stilling<br />
til om iverksatte tiltak fører til at arbeidstakerne<br />
har et arbeidsmiljø som oppfyller lovens krav om<br />
et fullt forsvarlig arbeidsmiljø, eller om nye tiltak<br />
vurderes».<br />
Ekstra fokus på nivå 4<br />
I den prosessen som nå er i gang ser en på oppgaver<br />
og ressurser på alle nivåer i <strong>SI</strong>, men en har valgt å<br />
ha et ekstra fokus på arbeidsforholdene for nivå 4-<br />
lederne.<br />
Det var så langt tilbake som i 2005 at Arbeidstilsynets<br />
startet «God vakt!»-tilsynene. I forbindelse<br />
med oppfølgingstilsyn i 2008 utløste dette tre<br />
pålegg for <strong>SI</strong>, som ble lukket. Det fjerde påleggspunktet<br />
som omhandler ubalanse mellom oppgaver<br />
og ressurser kom høsten 2009. Her mente<br />
Arbeidstilsynet det forekom uheldige arbeidsbelastninger.<br />
Det var lignende situasjoner i en rekke helseforetak.<br />
Mange tiltak<br />
Arbeidstilsynets pålegg har utløst et nett av tiltak<br />
Det er blant annet etablert fokusgrupper i alle<br />
divisjonene, disse har utarbeidet handlingsplaner<br />
og gitt innspill til divisjonsovergripende tiltak.<br />
I mars vedtok styret å innføre måleindikatorer<br />
for HMS. I påvente av nasjonale indikatorer ble det<br />
vedtatt å benytte <strong>SI</strong>’s egne indikatorer. Hver fjerde<br />
måned skal det rapporteres om; Brudd på arbeidsmiljøloven,<br />
Brannvernsopplæring og HMS-hendelser,<br />
og det skal gis årlige rapporter om HMSopplæring<br />
for verneombud og AMU-medlemmer,<br />
HMS-opplæring av ledere, HMS-handlingsplan og<br />
HMS-kartlegging.<br />
Oppfølgingen av «God vakt!» er et fast punkt på<br />
alle HAMU-møter.<br />
Divisjonsovergripende<br />
For å sikre en samlet og helhetlig vurdering, og at<br />
de divisjonsvise problemstillingene blir behandlet,<br />
er det etablert en arbeidsgruppe på foretaksnivå bestående<br />
av foretakshovedverneombud, HR-direk -<br />
tøren og avdelingssjefen i HMS-avdelingen.<br />
Opplæring og bistand til bruk av GAT, fore -<br />
takets viktigste arbeidsplanleggingsverktøy, er et<br />
av mange tiltak. Flere av fokusgruppene har tatt<br />
opp behovet for en bedre «flyt» mellom de ulike<br />
enhetene, og at det kan bidra til å lette den totale<br />
arbeidssituasjonen.<br />
HR<br />
I det igangværende AdmHR-prosjektet er det nedsatt<br />
åtte arbeidsgrupper som skal sikre en best<br />
mulig løsninger når Sykehuspartner fra årsskiftet<br />
overtar lønnsmedarbeiderne, og samtidig sikre at<br />
dette ikke får uheldige konsekvenser for nivå 4-<br />
lederne.<br />
I <strong>SI</strong>s HR-strategi, som ble vedtatt tidligere i år,<br />
er en av målsettingene å bidra til å gjøre hverdagen<br />
lettere for ledere, og frigjøre tid til å være til stede<br />
for medarbeidere og pasienter.<br />
Flere tiltak<br />
I denne første kvartalsvise tilbakemeldingen til<br />
Arbeidstilsynet listes det opp en rekke andre forbedringstiltak<br />
det nå jobbes med, med spesielt<br />
fokus på nivå 4-lederne;<br />
Relasjonen mellom nivå 3 og 4, etablering av<br />
leder nettverk, sykepleierforum og veiledning satt<br />
i system, bedret informasjon og informasjonsflyt,<br />
oppfølging av resultatene av høstens medarbeiderundersøkelse.<br />
Det framheves også at det er etablert en rekke<br />
opplæringstiltak som også bidrar i riktig retning;<br />
E-læring, Lederopplæring på nivå 3 og 4, og HMSopplæring.<br />
Side 30 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Gjennomgang: Denne gruppen, med utgangspunkt i HAMU, kvalitetssikret den første rapporten til Arbeidstilsynet,<br />
som ble sendt 1. juli. Fra venstre: Avdelingssjef HMS Bjørn Egil Skar, foretakstillitsvalgt NSF Liv Haugli, viseadministrerende<br />
direktør Torgeir Strøm, fungerende HR-direktør Karin Erlimo og foretakshovedverneombud Ole Ø. Bach.<br />
Kontinuerlig forbedringsprosess<br />
– Fokuset på helse-, miljø- og sikkerhetsarbeidet i <strong>SI</strong> er blitt betydelig bedre de siste årene, sier avdelingssjef HMS<br />
Bjørn Egil Skar. Han har en sentral funksjon i arbeidet med å få lukket pålegget fra arbeidstilsynet.<br />
– Vi har ingen garanti for at det lukkes fra årsskiftet,<br />
men det jobbes nå godt, og på mange områder,<br />
for at ansatte ikke skal være utsatt for<br />
uheldige belastninger. Dette er et arbeid som aldri<br />
blir fullgodt, det vil alltid være forbedringsmulig -<br />
heter. Derfor er det også viktig at vi har et kontinuerlig<br />
fokus på dette. Her nytter det ikke med<br />
skippertak, sier han.<br />
Stort lederspenn<br />
– I denne konkrete saken, for å få lukket pålegget,<br />
ser vi på oppgaver og ressurser i hele organisasjonen,<br />
men har valgt å konsentrere oss om nivå 4-<br />
lederne. Det er et spesielt fokus på hvordan oppgaver<br />
og ressurser fordeles for disse lederne, det er<br />
her lederspennet er størst. Sist vi summerte var det<br />
nivå 4-ledere med ansvar for 84 ansatte, mens<br />
andre var leder for en. Dette gir ulike belastninger,<br />
og kan blant annet ha betydning for de enkelte<br />
lederes mulighet for gode medarbeider samtaler. Et<br />
sentralt spørsmål er mulighetene til å delegere oppgaver<br />
– uten å flytte problemene, sier han.<br />
«God vakt!»-tilsynet ble gjennomført i en spesi -<br />
elt hektisk periode i sykehuset, med samtidig innføring<br />
av to nye store arbeidsredskaper – DIPS og<br />
GAT. Det bidro til ekstra store belastninger i denne<br />
perioden.<br />
Måler arbeidsmiljøet<br />
Et nytt tiltak som vil lette oversikten og som vel<br />
kan bli et slags arbeidsmiljøbarometer er de måle -<br />
indikatorene som ble tatt i bruk i vår. I påvente av<br />
nasjonale indikatorer skal det nå lages tertiale eller<br />
årlige rapporter på en rekke HMS-områder (se<br />
«God vakt skal være!»)<br />
– Kan ikke enda mer rapportering medføre enda<br />
mer byråkrati og merarbeid?<br />
– Det kan nok se slik ut, men vi er veldig bevisste<br />
på å unngå det. Måleparametrene er på forhold vi<br />
allerede registrerer, og som derfor ikke skal gi<br />
nevne verdig merarbeid. Det som er viktig er at det<br />
skal gi oss bedre oversikt, og bedre mulighet til å<br />
se hvor skoen trykker.<br />
Bredt spekter<br />
Skar forteller om en rekke andre virkemidler;<br />
Ledernettverk, fadderordning for ledere, opplær -<br />
ingstilbud, tiltak for å bedre den interne logistik -<br />
ken m.v. – Det er viktig å poengtere, sier han, at de<br />
rap portene vi gir arbeidstilsynet ikke beskriver et<br />
ende lig og avsluttet kapittel. Det er statusrapporter<br />
som forteller hvordan vi jobber, som beskriver en<br />
løpende utvikling. Dette er noe vi tar på alvor, dette<br />
er en kontinuerlig prosess.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 31 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>s utpost i Folldal<br />
Selv i Folldal er det få som vet at <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har virksomhet der. Ikke klinisk riktignok, men en enhet<br />
under Pasientreiser <strong>Innlandet</strong>. I Folldal vokser ikke jobbene på trær, derfor er de seks arbeidsplassene i «Gulhuset»,<br />
det gamle administrasjonsbygget til Folldal Gruver, viktige.<br />
Folldal gruver: Folldal gruver er<br />
nå er levende museum, «Gulhuset»<br />
som vi her ser i bakgrunnen er en<br />
del at gruvemiljøet. Og vernet.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Et lite skilt blant flere forteller at Pasientreiser <strong>Innlandet</strong><br />
holder til i beskjedne Folldal Næringspark.<br />
Ingen <strong>SI</strong>-logi, ingen ting som forteller at dette er<br />
en av de 42 adressene der <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> har<br />
virksomhet. Det er 65 kilometer til nærmeste «<strong>SI</strong>kollega»,<br />
<strong>SI</strong> Tynset, og en «evighet» til Elverum og<br />
andre <strong>SI</strong>-lokasjoner. <strong>SI</strong>-<strong>Magasinet</strong> ble med seksjonsleder<br />
Atle Haugen til Folldal, der han har<br />
kontordag en dag i uka. Resten av uka er han på<br />
Pasientreiser <strong>Innlandet</strong>s hovedbøl i Moelv.<br />
Mange flotte soloppganger<br />
– Jo, det er lang arbeidsveg, in<strong>nr</strong>ømmer han, ca 15<br />
mil hver veg. Opp Gudbrandsdalen fra Lille ham -<br />
mer, over Ringebufjellet, gjennom Sollia med<br />
pano ramautsikt mot Rondane, til kontoret, som<br />
ligger rett i utkanten av det gamle gruvesamfunnet.<br />
Som nå er historie, og et anbefalt turistmål. Det var<br />
mange flotte soloppganger over fjellet i vinter, forteller<br />
han.<br />
– Den største utfordringen med en slik desentralisert<br />
virksomhet er kommunikasjonen. Det er i det<br />
lange løp ikke tilfredsstillene kun med telefon -<br />
møter. Det betyr mye for kontakten av jeg er fysisk<br />
til stede, og at vi ikke bare baserer oss på telefon<br />
og epost. Det er viktig å møtes ansikt til ansikt, sier<br />
han.<br />
To-delt<br />
– Denne enheten er delt i to, det er knappe fem årsverk<br />
i Folldal som tar seg av ruteplanleggingen for<br />
pasientreiser i Hedmark og fire i Moelv som har<br />
tilsvarende oppgave for reisende i Oppland. Enheten<br />
i Folldal gjør en god jobb, kvaliteten er fullt<br />
på høyde med det vi gjør i Moelv, sier han. Nor -<br />
malt er sykefravært svært lavt, og arbeidsmoralen<br />
høy, sier han<br />
– Men en kan jo allikevel spørre om hvor hen -<br />
sikts messig en slik deling er, ikke minst av hensyn<br />
til det faglige miljøet, og det er også et spørsmål om<br />
vi er robuste nok når det røyner på. Dette er en diskusjon<br />
vi har hatt internt flere ganger. Kostnadsmessig<br />
betyr delingen svært lite. Jeg forstår godt at<br />
det er usikkerhet blant de ansatte om virksomheten<br />
i Folldal vil fortsette. Det har jeg ikke noe svar på,<br />
sier Atle Haugen. – Leiekontrakten vår går ut 2011.<br />
Mer robust<br />
– For å sikre et mer robust tilbud begynner vi etter<br />
ferien med et utvekslingsprogram, der ansatte i<br />
Folldal er i Moelv en uke, og motsatt. Slik vil de<br />
som jobber med ruteplanleggingen i Hedmark lære<br />
Oppland-geografien å kjenne og motsatt. Da vil de<br />
lettere kunne «hoppe inn» når det skulle bli behov<br />
for det.<br />
Side 32 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
– Vi kjenner hver eneste avkrok i Hedmark, sier assisterende seksjonsleder Terje Kristoffersen, lederen<br />
av <strong>SI</strong>s minste og mest fjerntliggende virksomhet – Pasientreiser <strong>Innlandet</strong>s 4,7 årsverk i Folldal. Hvordan den<br />
havnet der er en lang historie.<br />
Kjenner hver avkrok<br />
Folldal er blitt et aldri så lite senter for ruteplan -<br />
legging, bestilling og ruteopplysning. Det hele<br />
startet med at Hedmark fylkeskommune på 1990-<br />
tallet etablerte ruteopplysningen 177 der. Etter<br />
hvert ble det også et fylkeskommunalt kjørekontor.<br />
I 2006 gikk sykehuset, Oppland fylkeskommune<br />
og Hedmark Trafikk sammen om et felles<br />
kjørekontor. Virksomheten var delt mellom Folldal<br />
og Lillehammer.<br />
<strong>Sykehuset</strong> valgte å gå ut av dette samarbeidet i<br />
februar i fjor, blant annet for å sikre overholdelse<br />
av taushetsplikt. Resten av det gamle kontoret, der<br />
er det atskillig flere arbeidsplasser, holder til to<br />
etas jer lenger ned, i underetasjen.<br />
– Vi har lite kontakt i det daglige, men det hender<br />
at vi stikker innom for å slå av en prat, sier han.<br />
Tilfeldig<br />
– Det var helt tilfeldig hvem som ble med over i det<br />
nye Pasientreiser <strong>Innlandet</strong>. Det er et bra arbeidsmiljø<br />
her, vi trives med jobben, og står på det vi<br />
kan. Omleggingen i fjor var svært arbeidskrevende.<br />
Vi hadde omtrent ikke mulighet til forlate pultene<br />
våre for å spise. Vi har virkelig tatt ansvar, og gjort<br />
en god jobb. Slik har vi bidratt til at <strong>SI</strong> har fått til<br />
omleggingen så godt, sier han.<br />
– De ansatte her har høy arbeidsmoral, er ruti -<br />
nerte og har god kompetanse, legger han til.<br />
Usikkerhet<br />
– Men det er ikke til å stikke under stol at det er<br />
betydelig usikkerhet om framtiden vår. Vi er godt<br />
kjent med at leiekontrakten vår går ut i 2011. Vi<br />
frykter rett og slett å bli nedlagt. Slik jobbsitua -<br />
sjonen er i Folldal vil det gjøre det svært vanskelig<br />
for oss. Det har vært en usikkerhet hele tiden, som<br />
det har vært og er vondt å gå med, sier han.<br />
God tone<br />
– I det daglige har vi god kontakt og god tone med<br />
de ansatte i sykehuset som vi møter i tele fonen. Vi<br />
har en god dialog om transportopplegget. Men selv<br />
om vi har vært en del av <strong>SI</strong> i flere år nå er det belastende<br />
å være så lang unna alt og alle i <strong>SI</strong>. Vi har<br />
snakket en del om hvordan vi kan føle større<br />
tilhørighet til organisasjonen.<br />
– Hospiteringen som vi begynner etter ferien er<br />
et godt virkemiddel. Det vil skape økt fleksibilitet,<br />
og vi vil lettere kunne utnytte hverandres kapasitet.<br />
I tillegg til økt geografisk kjennskap til nabofylket<br />
kan det sikkert være ett og annet vi kan lære av<br />
hverandre, sier han.<br />
Usikkerhet: – Det er ikke til å<br />
stikke under stol at det er atskillig<br />
usikkerhet og nervøsitet om vår<br />
framtid, sier Terje Kristoffersen.<br />
Mye å gjøre: Her ser vi fra venstre<br />
Inger Anne Kjøllmoen, Terje Kris -<br />
toffersen, Ola Martin Mobakken og<br />
Gunn Hilde Voll.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 33 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Nytt foretakshovedverneombud:<br />
Sigrid Rui vekslet med Leif Ole Bach<br />
– Det er viktig at vernetjenesten er godt synlig, sier nytiltrådt foretakshovedverneombud Leif Ole Ø. Bach.<br />
Han har nylig overtatt stafettpinnen fra sin forgjenger Sigrid Rui. – Jeg har veldig respekt for den jobben hun<br />
har gjort. Mitt mål er å føre hennes gode arbeid videre, men på min måte, sier han.<br />
Målsetting<br />
<strong>2010</strong>–2011<br />
I stikkords form er dette verne -<br />
tjenestens målsetting for i år og<br />
neste år:<br />
■ Tjenesten skal bli mer synlig<br />
■ Hjemmesiden skal oppdateres og<br />
gjøres bedre kjent<br />
■ Øke kompetansen til verneombudene<br />
og hovedverneombudene<br />
■ Alle verneombudene skal gjennomføre<br />
HMS-opplæring<br />
■ Være ressurspersoner i prosesser<br />
som helsefremmende arbeidsplasser,<br />
langtidsfrisk og inkluderende<br />
arbeidsliv<br />
Det formelle skiftet skjedde 1. juni, men først 16.<br />
august var han i gang for fullt. – Jeg har ambisjon<br />
om å bli godt kjent i organisasjonen, og at også<br />
hoved verneombudene blir synlige og kjente. Det<br />
er vi jo langt på vei allerede, men vi kan nok bli<br />
enda synligere, mener han.<br />
– Sigrid Rui har uttalt at tålmodighet er en viktig<br />
egenskap i denne funksjonen. Det tror jeg er riktig.<br />
<strong>SI</strong> er en stor organisasjon, der det ofte kan ta tid å<br />
få gjennomført endringer. En må ha tålmodighet<br />
med at prosesser tar tid, og med at det ofte er<br />
mange som er involvert. Men derfor er det også<br />
viktig å ha en porsjon utålmodighet, for å få framdrift<br />
og utvikling.<br />
Kan brukes mer<br />
– Hva som er viktigst i denne funksjonen? Min, og<br />
hovedverneombudgruppens ønske er at vernetjenesten<br />
og AMU skal bli enda mer brukt, at det blir<br />
enda bedre kjent hvilken rolle vi kan spille – og at<br />
vi brukes – både formelt og uformelt. Slik kan vi<br />
bidra til at vi får en enda bedre arbeidsplass.<br />
– Det er ikke mangel på oppgaver, sier han. – Det<br />
er både små og store krysningspunkter og situa -<br />
sjoner der vernetjenesten har en rolle. Mitt inntrykk<br />
er at behovene har økt. I en så svær<br />
or ga nisasjon er det selvsagt en del konflikter og<br />
knuffing. Det er tydelige forskjeller i kultur og i<br />
hvordan en griper fatt i og løser enkeltsaker. Vi har<br />
Arbeidsmiljøloven<br />
Arbeidsmiljøloven er verne -<br />
tjenestens «bibel».<br />
Lovens formål er «å sikre arbeidsmiljø<br />
som gir grunnlag for en helsefremmende<br />
og meningsfylt<br />
arbeids situasjon som gir full trygg -<br />
het for fysiske og psykiske skade -<br />
virkninger, og med en vel ferds -<br />
messig standard som til enhver tid<br />
er i samsvar med den tekno logiske<br />
og sosiale utviklingen i samfunnet.»<br />
Loven skal blant annet også «sikre<br />
trygge ansettelsesforhold og likebehandling<br />
i arbeidslivet.»<br />
Om kravet til arbeidsmiljøet heter<br />
det blant annet:<br />
«Arbeidsmiljøet i virksomheten skal<br />
være fullt forsvarlig ut fra en enkeltvis<br />
og samlet vurdering av faktorer i<br />
arbeidsmiljøet som kan innvirke på<br />
arbeidstakernes fysiske og psykiske<br />
helse og velferd. Standarden for<br />
sikkerhet, helse og arbeidsmiljø skal<br />
til enhver tid utvikles og forbedres i<br />
samsvar med utviklingen i sam -<br />
funnet.»<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 34 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
kompetanse og kan gå inn som en nøytral deltaker<br />
og kartlegge fakta, og gjennom det bidra som konfliktløser.<br />
Lista er lagt høyt<br />
– Verneombudets rolle er klart definert i arbeidsmiljøloven.<br />
Vi skal påse at arbeidsgiver in<strong>nr</strong>etter<br />
virksomheten på en forsvarlig måte, og prøver å<br />
innfri intensjonen i arbeidsmiljøloven – et fullt forsvarlig<br />
arbeidsmiljø. Økonomiske utfordringer og<br />
omorganiseringer kan gjøre dette uhyre krevende.<br />
Lista er lagt høyt, vi har noe å strekke oss etter, sier<br />
han. – Mitt generelle inntrykk er at verneom bud -<br />
ene har gode muligheter til å utøve sine funksjoner.<br />
Men <strong>SI</strong> er en stor orga nisasjon, så det er naturlig<br />
nok verneombud som opplever at både relasjonen<br />
og rammevilkårene for å utøve vervet kan bli<br />
bedre.<br />
Visjon<br />
– Min visjon, sier han, er at verneombudene skal<br />
være noe mer enn de som sitter og vokter på at<br />
arbeidsmiljølovens bestemmelser oppfylles. Min<br />
målsetting er at de skal bli mer kompetente, gjennom<br />
kurs og godt samarbeid med sin leder, slik at<br />
de kan utvikle seg til å bli en slags HMS-agenter. I<br />
det legger jeg at når en ansatt får den tilliten det<br />
ligger i å være verneombud, da bør de i enda større<br />
grad kunne være med å utvikle det gode arbeidsmiljøet,<br />
sier Leif Ole Ø. Bach.<br />
Svært variert bakgrunn<br />
– Min brede yrkeserfaring er et pre i denne funksjonen, mener Leif<br />
Ole Ø. Bach. – Jeg kjenner en rekke yrker fra innsiden, og kan derfor<br />
lettere sette meg inn i de situasjonene sykehusets ikkehelsefaglige<br />
yrkesgrupper opplever, sier han.<br />
Bach har utvilsomt rukket mer enn de fleste på<br />
sine 47 år. Han skaffet seg en bred yrkeserfaring<br />
i 18 år før han i 1999 begynte som<br />
sykepleier ved indre medisinsk avdeling på<br />
Lillehammer.<br />
Bred yrkeserfaring en fordel<br />
– Jeg har vært fisker, anleggsarbeider, har<br />
jobbet på servicetorg, vært dørselger i tre år,<br />
har erfaring som renholder, har jobbet på storkjøkken<br />
og iskremfabrikk, vært snekkerlærling<br />
og vaktmester, og mer med. Han kan også se<br />
tilbake på et drøyt års opphold ved NORBAT<br />
i Libanon. – Jeg har flere ganger opplevd at<br />
dette har vært en fordel når det gjelder å se og<br />
forstå flere sider av sykehusets virksomhet enn<br />
den som skjer med hvite frakker, sier han.<br />
Han har også vært fagutviklingssykepleier i<br />
fire år, og hadde permisjon i 2007 for å være instruktør<br />
i forbindelse med innføring av EPJ og<br />
DIPS. – Jeg kom mye rundt i løpet av dette<br />
året, og besøkte de fleste stedene <strong>SI</strong> har virksomhet.<br />
Jeg ser meg selv som en sosial person,<br />
som har lett for å snakke med folk, sier han.<br />
Lang CV: Vårt nye foretakshovedverneombud<br />
har en svært<br />
variert bakgrunn. Min brede yrkeserfaring<br />
er et pre i denne funksjonen,<br />
sier Leif Ole Bach.<br />
250 verneombud i <strong>SI</strong><br />
<strong>SI</strong> har flere verneombud enn de fleste virksom -<br />
hetene i <strong>Innlandet</strong> har ansatte. Det er over 270<br />
verneom råder, men enkelte verneombud dek -<br />
ker to områder, slik at det er omkring 250<br />
verneombud.<br />
– En av de viktige oppgavene mine blir å<br />
bidra til at de får best mulig arbeidsforhold, sier<br />
Bach. Mellom disse og foretakshovedverneombudet<br />
er det seks hovedverneombud: Eirik<br />
Guntvedt for divisjon Psykisk helsevern og divisjon<br />
Habilitering og rehabilitering. Elin M.<br />
Seierstad ved divisjon Gjøvik og divisjon Prehospitale<br />
tjenester, Magne Tronstad ved divi -<br />
sjon Elverum-Hamar og divisjon Eiendom og<br />
intern service, Cathrine T. Nerby ved divisjon<br />
Kongsvinger, Odd Erik Svee ved divisjon<br />
Tynset og nå har Liv Tone M. Kveen overtatt<br />
etter Leif Ole Bach som hovedverneombud<br />
ved divisjon Lillehammer.<br />
Veksling: Foretakshovedverneombud Leif Ole Bach har<br />
vekslet med Sigrid Rui.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Side 35 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Lidelse har man<br />
Som overlege på gynekologisk avdeling på<br />
Gjøvik møter Alice Beathe Andersgaard mye<br />
lidelse. Jo, det er samme Alice som var viseadministrerende<br />
direktør i <strong>SI</strong>. Nå er hun tilbake<br />
på «gølvet». Under overskriften «Det<br />
moderne mennesket og lidelse» reflekterte<br />
hun over den lidelsen hun møter som lege.<br />
Den har mange ansikter.<br />
Schjelderup-seminaret:<br />
Livshjelp – dødshjelp<br />
Mange sykepleiere og leger fra <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> hadde<br />
funnet vegen til årets Schjelderup-seminar på Nansenskolen på<br />
Lillehammer. Ikke så rart kanskje, når årets tema var: «Hvordan<br />
møte alvorlig syke mennesker? Livshjelp – dødshjelp».<br />
Schjelderup: Det årlige seminaret<br />
på Nansenskolen bærer biskop Kristian<br />
Schjelderups navn, her er to av<br />
medarrangørene ved Schjelderup -<br />
bysten utenfor Hamar domkirke,<br />
biskop Solveig Fiske og forskningsleder<br />
Lars Danbolt ved <strong>SI</strong>s religionspsykologiske<br />
senter.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
<strong>SI</strong> er for øvrig arrangør, sammen med Nansenskolen<br />
og Hamar biskop. I programmet betegnes<br />
seminaret som et møtested mellom<br />
ånde lighet (Hamar biskop), vitenskap (<strong>SI</strong>) og<br />
humanisme (Nansenskolen).<br />
Årets program spente over et vidt spekter.<br />
Her er et lite utvalg; Professor i medisinsk<br />
etikk ved UiO Reidun Førde, som også var<br />
den første vinner av Akademikerprisen for sin<br />
belysning av vanske lige etiske temaer debat -<br />
terte eutanasi, dødshjelp, med Andreas Skar -<br />
tveit, medlem i rådet for Foren in gen Retten til<br />
verdig død, mens filosofiprofessor Lars Johan<br />
Materstvedt fortalte om erfaringene fra land<br />
som har legalisert eutanasi og assistert selvmord.<br />
Både Trond Markested, lederen av Legeforeningens<br />
etiske råd og Marie Akre, leder for<br />
faglig etisk råd i Sykepleierforeningen var aktivt<br />
til stede.<br />
Tidligere viseadministrerende direktør Alice<br />
Beathe Andersgaard, som jo også var konstituert<br />
AD en periode, var en av hoved -<br />
innlederne. Med tittelen «Sett fra en leges<br />
hver dag» snakket hun ut fra egne erfaringer<br />
som overlege ved gynekologisk avdelingen<br />
ved <strong>SI</strong> Gjøvik (se egen sak).<br />
Alle møter og opplever lidelse, det er en del av<br />
livet. Mediene presenterer lidelse mest gjennom<br />
katastrofer, mest som tilskuere – lidelsen stues<br />
bort. Lidelse kan være så mangt, men for en lege<br />
kommer den gjennom møte med sykdom, sjelesmerte<br />
og død. Det kan være smerten ved en<br />
fødsel, eller smerte ved alvorlig sykdom. Lidelse er<br />
ofte knyttet til eksistensielle spørsmål;<br />
• Hva er meningen med livet?<br />
• Livets meningsløshet<br />
• Ensomheten foran døden<br />
• Døden som noe ubegripelig og kilde til dødsangst<br />
Møte med lidelse<br />
Hun ga fire ulike eksempler på lidelsen hun møter<br />
i sin legehverdag;<br />
• Barn som dør i mors liv. Fra å ha vært lykkelige<br />
og forventningsfulle, raser verden sammen på en<br />
øyeblikk. Hun beskrev situasjoner som dette<br />
som absurde.<br />
• Par som kommer til ultralyd og får vite at det er<br />
påvist alvorlig misdannelse på fosteret. Alle<br />
drøm mer og håp faller i grus, plutselig må de ta<br />
stilling til om svangerskapet skal avbrytes.<br />
• Kvinnen som får beskjed om at hun har en<br />
alvorlig kreftsykdom. Ofte skjer det som en bekreftelse<br />
på en mistanke. Kvinnen frykter, og vi<br />
bekrefter at frykten var begrunnet. Hun oppfatter<br />
ikke hva vi sier, bare to ord vet jeg trenger<br />
gjennom: Kreft og Radiumhospitalet.<br />
• Den fjerne situasjonene er kvinnen som har vært<br />
gjennom en langvarig kreftbehandling og som<br />
får beskjed om at «nå kan vi ikke tilby mer<br />
behandling». Det siste håpet slukkes.<br />
Kollegene kjenner oss best<br />
– Det å informere om alvorlig sykdom gjør noe<br />
med meg. Kollegene kjenner meg på enkelte områder<br />
bedre enn mine nærmeste. Vi er sammen om<br />
å oppleve mange liv–død-situasjoner. Dette gjør at<br />
vi opplever aspekter av livet, ser dimensjoner som<br />
Side 36 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
e ansikter<br />
våre nærmeste ikke ser oss i. «Noe» skjer i oss. Det<br />
aller verste er når en kjen ner skyld, når det er noe<br />
som kanskje kunne vært gjort annerledes, kanskje<br />
det er noe vi kan ha oversett, noe vi tolket feil? Det<br />
å komme til operasjonssalen å oppleve at situa -<br />
sjonen er akkurat så vans kelig som en fryktet er<br />
ingen god opplevelse.<br />
Mange spørsmål<br />
Pasienter som opplever kritisk sykdom stiller<br />
mange spørsmål, har mange tanker:<br />
• Det er urettferdig at jeg rammes<br />
• Vil jeg overleve?<br />
• Blir jeg ensom mot slutten av livet?<br />
– Dette er nære og skremmende tanker – som for<br />
mange også gir en økt følelse av å leve – her og nå.<br />
Dialogen med pasienter i slike livskriser kan være<br />
vanskelig, og det er så viktig at vi gjør og sier de<br />
riktige tingene. Det er helt avgjørende hvordan vi<br />
møter pasientene. Da kan det bli viktige og fine<br />
samtaler.<br />
Skjematisk kan en inndele pasienter som opplever<br />
alvorlig sykdom i to grupper: De som kastes<br />
ut i den svarteste fortvilelsen, ut i det stor tomme<br />
rommet og gir seg helt over. Og de som møter og<br />
kommer i nærheten av det som er det virkelige livet<br />
– og opplever en økt erkjennelse av livet og livets<br />
verdier, sa Andersgaard.<br />
Håp – til det siste<br />
Håp er et viktig element i møtet med lidelsen. Det<br />
er et håp som endrer fokus etter hvert som sykdommen<br />
utvikler seg;<br />
• Et håp om å bli frisk<br />
• Et håp om å forlenge livet<br />
• Et håp om en god natts søvn<br />
• Et håp om å ha en dag uten smerter<br />
Levde intenst med Ida<br />
Hun kom inn på den debatten som ble utløst av<br />
Aftenpostens artikler om helsevesenets ressurser,<br />
prioriteringer og muligheter, som også ble en debatt<br />
om lidelse. Hun siterte professor Per Fugelli<br />
som selv har vært alvorlig kreftsyk. Han hevder at<br />
jakten på noen ekstra levedager virker forstyrrende<br />
på det å forsone seg med døden.<br />
Og hun refererte fra en kronikk som moren til<br />
kreftsyke Ida, som døde 19 år gammel, skrev; der<br />
hun fortalte om hvor aktivt og bevisst de levde Idas<br />
siste dager; «Vi sitter ikke igjen med følelsen av å<br />
ha gitt opp hverken Ida eller livet. Vi sitter igjen<br />
med følelsen av å ha levd hver eneste dag til fulle,<br />
inntil hennes siste åndedrag. Aldri har livet vært<br />
mer meningsfullt enn de 14 dagene. Aldri har jeg<br />
levd det sterkere. Aldri har jeg gitt mer kjærlighet<br />
og fått mer kjærlighet. Det er ikke hvor lenge vi<br />
lever som er avgjørende. Det er hvordan vi lever».<br />
«Det er ikke hvor lenge vi<br />
lever som er avgjørende.<br />
Det er hvordan vi lever»<br />
(Gunnhild Corwin mor til Ida)<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Summing: Det «summet»<br />
skikkelig i salen etter Alice Beathe<br />
Andersgaards innlegg, hun utford -<br />
ret deltakerne til å diskutere hennes<br />
utsagn.<br />
Side 37 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
I mål med «stille rapport»<br />
I kjølvannet av innføringen av EDS (elektronisk dokumentasjon av sykepleie) har Medisinsk avdeling ved<br />
<strong>SI</strong> Kongsvinger nå innført stille rapport for alle sykepleiere og hjelpepleiere på hele avdelingen.<br />
Pådriver: Fagutviklingssykepleier<br />
Tina Fremming (bak) er ivrig pådriver<br />
for stille rapport, her sammen<br />
med hjelpepleierne Liv Harbosen<br />
(tv.) og Tordis Hauger.<br />
– Medisinsk avdeling her på Kongsvinger er den<br />
største sengeposten i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong>, med 40<br />
pasientsenger og 90 EDS-brukere, og en slik<br />
im ple mentering krever mye planlegging og ikke<br />
minst at det blir satt av tid til opplæring av ansatte.<br />
Her må jeg få skryte av den velviljen avdelings -<br />
ledelsen hos oss viser i forhold til akkurat dette. Jeg<br />
tror det er en av suksessfaktorene til at vi nå gjennomfører<br />
stille rapportering over hele linjen, sier<br />
fagutviklingssykepleier og EDS-ansvarlig på Medi -<br />
sinsk avdeling, Tina Fremming.<br />
Alle med fra 17. august<br />
De to første teamene startet med stille rapport i<br />
februar i år, de to neste i april og de to siste teamene<br />
startet 17. august. Stille rapport krever god doku -<br />
Side 38 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
mentasjon og strukturering av tid til rapport. I<br />
vaktskifte brukes de første 20 minuttene til lesing<br />
av sykepleiedokumentasjon og ved behov kan man<br />
bruke noen minutter på utfyllende spørsmål. Erfaringene<br />
så langt er at det blir mer struktur og man<br />
kommer raskere i gang med de daglige arbeidsru -<br />
tinene. De som kommer på vakt etter noen dagers<br />
fri, bruker litt mer tid på å lese seg opp enn om man<br />
har hatt vært på jobb flere dager/netter på rad.<br />
Kontinuerlig læringsprosess<br />
– Innføring av EDS og stille rapport har vært en<br />
kontinuerlig læringsprosess og et faglig løft for<br />
både sykepleiere og hjelpepleiere her ved Medi -<br />
sinsk avdeling. Sykepleien blir nå dokumentert på<br />
en mye mer strukturert måte. Vi har en EDSgruppe<br />
bestående av fem sykepleiere og to hjelpepleiere,<br />
som har hatt ansvar struktur og fremdrift<br />
for videreutvikling av EDS i avdelingen. Vi startet<br />
med at veiledende behandlingsplaner var tema for<br />
ukens prosedyre og NIC-boken (klassifikasjon av<br />
sykepleieintervensjoner) ble brukt aktivt for å forstå<br />
betydningen av tiltakene. Vi har også sett betydningen<br />
av at alle brukere lager seg en egen<br />
rapporteringsprofil i DIPS med en arbeidsflate som<br />
gjør rapporteringssituasjonen raskere, forteller hun<br />
entusiastisk.<br />
Ny praksis: Sykepleier Aina Risberg<br />
er fornøyd bruker av stille rapport.<br />
Behandlingsplan – et dynamisk dokument<br />
– Etter innføring av stille rapport så vi enda tyde -<br />
ligere hvor viktig det er å ha gode behandlingsplaner.<br />
Hva skal dokumenteres og hva er viktig for<br />
pasienten? Behandlingsplanen er et dynamisk<br />
doku ment som skal gi et bilde av pasientens tilstand.<br />
Dette førte til at vi bestemte at alle behandlingsplaner<br />
skal bestå av seks faste tiltak:<br />
1. Overvåke vitale tegn<br />
2. Administrere legemidler<br />
3. Egenomsorgs-assistanse – hva trenger pasienten<br />
hjelp til?<br />
4. Vedlikehold av venøs tilgang<br />
5. Håndtering av urineliminasjon<br />
6. Planlegge utskrivelse<br />
Så lenge alle følger dette og bruker behandlingsplanen<br />
aktivt, er dette en effektiv måte å rapportere<br />
på.<br />
Fagutviklingssykepleier, Tina Fremming er leder<br />
av EDS-gruppen på Medisinsk avdeling ved <strong>SI</strong><br />
Kongsvinger og har hatt ansvaret for imple men -<br />
teringen av stille rapport på avdelingen.<br />
– Jeg er veldig opptatt av at vår avdeling skal<br />
holde et faglig høyt nivå. Blir vi gode i å bruke<br />
EDS, er det med på å høyne fagligheten vår – du<br />
kan vel si at dette prosjektet har blitt en «baby» for<br />
meg, avslutter den entusiastiske fagutviklingssykepleieren.<br />
Av: Grethe Ånerud<br />
Side 39 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Personalportalen – døråpner<br />
til en enklere hverdag<br />
Lei av mye papirarbeid i lønns- og personalsaker? Vanskelig å vite hvor søknaden om permisjon befinner seg? Fra januar<br />
2011 vil Personalportalen ordne opp i dette! Portalen vil bli din nye saksbehandlingskanal for blant annet lønn og<br />
arbeidsplanlegging. Innføring av Personalportalen i <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> er ivaretatt av prosjektet Adm HR.<br />
AdmHR<br />
Innføringen av Personalportalen er<br />
et ledd i Helse Sør-Øst strategiske<br />
utviklingsplan 2009–2020. Formålet<br />
er selvbetjening for ledere og ansatte<br />
med prosess- og regelstøtte i<br />
et enkelt webgrensesnitt.<br />
AdmHR er navnet på prosjektorganisasjonen<br />
som arbeider med<br />
innføringen. Styringsgruppe er<br />
ledergruppa supplert med to fore -<br />
takstillitsvalgte og foretakshoved -<br />
verneombudet. VAD Støtte Torgeir<br />
Strøm er intern prosjekteier, Inger -<br />
lise Ski er ansatt som prosjektleder.<br />
Det er opprettet en prosjektgruppe,<br />
fagansvarlige er utpekt og en<br />
referansegruppe med ledere er<br />
oppnevnt for å sikre god dialog<br />
mellom prosjektet og lederlinjen.<br />
Et forprosjektet varte fra april til<br />
august. Hovedprosjektet startet i<br />
august.<br />
Du finner oppdatert informasjon<br />
om prosjektet på intranett.<br />
Av: Kari Gjelsnes, trainee<br />
Engasjerte ledere: Både Mona Klokkerhaug, <strong>SI</strong> Kongsvinger og<br />
Hanne Vesterås, <strong>SI</strong> Gjøvik, har store forventninger til Personal -<br />
portalen som hjelpemiddel i hverdagen.<br />
<strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> er, sammen med <strong>Sykehuset</strong><br />
Østfold, det siste av <strong>HF</strong>-ene i Helse Sør-Øst som<br />
tar i bruk Personalportalen. I portalen vil du blant<br />
annet kunne finne lønnsslippen din elektronisk,<br />
lett tilgjengelig personalhåndbok og alle nød ven -<br />
dige skjemaer knyttet til ditt ansettelsesforhold.<br />
Alt blir samlet på ett sted, all saksgang vil bli elek -<br />
tronisk, og du vil selv kunne følge med på saksgangen.<br />
Det finnes også en meget god søkfunk sjon<br />
som gjør det enkelt å finne det du leter etter.<br />
– Personalportalen fungerer veldig bra, det er et<br />
enkelt og intuitivt verktøy både for ledere og medarbeidere,<br />
forteller Heidi Haugen, seksjonsleder<br />
renhold og tekstil på Sanderud. I tillegg roser hun<br />
Sykehuspartner, som er leverandør, for den gode<br />
og raske brukerstøtten. Heidi har sin erfaring med<br />
Personalportalen fra tidligere Rikshospitalet som<br />
var et av de første <strong>HF</strong>-ene som tok det i bruk. Nå<br />
deler Heidi sine erfaringer med andre ledere i<br />
referansegruppa for prosjektet AdmHR.<br />
Informasjon og opplæring viktig<br />
Referansegruppeledere hadde sitt første møte 26.<br />
august hvor flere problemstillinger ved innføringen<br />
av Personalportalen ble belyst. Hanne Vester ås, avdelingssykepleier<br />
kirurgi Gjøvik, forteller at mange<br />
kolleger på Gjøvik er skeptiske og redd for at det<br />
nye systemet skal føre til merarbeid, spesielt for<br />
nivå 4-ledere. – Vi er avhengig av god informasjon<br />
og opplæring under hele prosessen slik at alle kan<br />
bruke systemet godt, poengterer Hanne.<br />
– Der har Kongsvinger allerede kommet et langt<br />
stykke på vei, forteller en entusiastisk Mona Klok -<br />
kerhaug, avdel ings sykepleier ved kirurgisk senge -<br />
post Kongsvinger. – Vi har hatt dyktige ledere,<br />
blant annet HR-sjef Karin Varden, som allerede<br />
har informert oss godt om både løsningen og prosjektet.<br />
Fortsetter det slik er vi godt rustet til å ta i<br />
bruk Personalportalen, sier Mona. Alle lederne er<br />
enige om at informasjon og opplæring er viktig for<br />
å oppnå en vellykket innføring, og nettopp dette<br />
er noen av hovedprioriteringene i prosjektarbeidet.<br />
Meld deg på kurs<br />
Lyst til å utforske mulighetene i Personalportalen?<br />
I Læringsportalen ligger det allerede e-læringskurs<br />
som du kan melde deg på. Kursene gir deg et reelt<br />
innblikk i hvordan det vil være å jobbe i Personal -<br />
portalen.<br />
Egen erfaring: Heidi Haugen, <strong>SI</strong> Sanderud, har brukt Personal -<br />
portalen i tidligere arbeidsforhold og er storfornøyd. Referansegruppa<br />
nyter godt av hennes praktiske erfaringer.<br />
Side 40 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Det er en engasjert sykepleier som tar imot på kirurgisk poliklinikk på Hamar. En tilfeldig lapp på oppslagstavla<br />
ledet Vera Hårstad Jensen til Bergen hvor hun tok videreutdanning som uroterapeut. Det er ikke mange som har<br />
denne videreutdanningen i <strong>SI</strong>. Nå håper hun at kollega Tom Ringvold Moe kommer inn ved utdanningen Sverige.<br />
Han vil da bli den første mannlige uroterapeuten i Norge.<br />
Med urinveier som arbeidsfelt<br />
Uroterapi er et begrep som nasjonalt og inter -<br />
nasjonalt har fått økende interesse de senere år.<br />
Uroterapeuter er etter hvert blitt meget anerkjente<br />
og anvendte i teamet rundt pasientgruppen. Få<br />
land har etablert egne utdanninger på universitetseller<br />
høgskolenivå bortsett fra Sverige, Norge og<br />
nylig Tyskland. Internasjonalt ser man med interesse<br />
på den norske uroterapiutdanningen. Hen -<br />
sikten med studiet er at helsepersonell som arbeider<br />
med pasienter med ulike funksjonsforstyrrelser i<br />
de nedre urinveier skal få høyere kunnskaps- og<br />
kompetansenivå for å kunne ivareta be hovet for<br />
grundig utredning av pasientgruppen og iverksette<br />
relevante konservative behandlingstiltak.<br />
Vesentlig menn<br />
Funksjonsforstyrrelser i nedre urinveier ram mer<br />
pasienter i alle aldre og av begge kjønn. Selv om de<br />
fleste pasientene er menn med forsnevringer i<br />
urinveiene eller prostata, har Vera også kvinner og<br />
barn på poliklinikken. – Det kan være ulike årsaker<br />
til at barn henvises av barnelege eller urolog, sier<br />
Vera, men lekkasjeprob lemer både på natt- og<br />
dagtid utgjør de største gruppene. Kvinner er i<br />
mindretall hos meg, men de som henvises har ofte<br />
behov for opplæring i kate t risering eller de kan ha<br />
en urinveisplage som trenger oppfølging i form av<br />
for eksempel blæreskylling. Vera tar også målinger<br />
(funksjonstester) av blærekapasitet og resturin i<br />
forbindelse med urinlekkasjer eller som ledd i utredning<br />
før en eventuell operasjon. Pasientvei -<br />
ledning, opplæring, og omsorg er viktig for at<br />
pasien tene skal opprettholde best mulig livskvalitet<br />
på tross av endret livssituasjon.<br />
Faglig godt miljø<br />
Som eneste uroterapeut på Hamar setter Vera<br />
veldig stor pris på det gode faglige miljøet på avdelingen<br />
og blant urologene.<br />
– Jeg er overbevist om at sykepleierne har en<br />
viktig rolle å fylle spesielt når det gjelder oppfølging<br />
av pasienter med spesielle problemstillinger<br />
som kreft eller kronisk betennelse i blæra eller for<br />
å lære hvordan de skal kunne tømme seg selv.<br />
Urologene våre er dyktige, men med den tiden de<br />
har til hver enkelt pasient er det ikke alltid rom for<br />
så mye informasjon eller opplæring. For at funksjonsforstyrrelser<br />
skal kunne behandles på en god<br />
måte, er det viktig at pasientene utredes grundig,<br />
sier Vera, som ville ha valgt samme utdanning i dag.<br />
Fakta<br />
Uroterapeut<br />
Uroterapeututdanningen i Norge<br />
skjer ved Høyskolen i Bergen<br />
(60 studiepoeng). Det kreves 3-årig<br />
sykepleierutdanning og minimum<br />
2 års relevant praksis etter endt<br />
utdanning.<br />
Undervisningen er kunnskapsbasert.<br />
Det betyr at grunnlaget for utøvel -<br />
sen av faget er basert på best tilgjengelige<br />
kunnskap fra forskning,<br />
erfaring og brukerens preferanser.<br />
Studiet vil legge vekt på at<br />
studenten lærer ulike redskap og<br />
metoder som skal brukes i fagutøvelsen<br />
og som skal bidra til et<br />
helsetjenestetilbud av høy faglig<br />
kvalitet.<br />
Les mer på www.hib.no<br />
Mange henvendelser:<br />
Uroterapeut Vera Hårstad Jensen<br />
får mange henvendelser på telefon<br />
både fra pasienter, pårørende og<br />
helsepersonell. Alt fra rettigheter i<br />
forbindelse med en behandling til<br />
spørsmål om undervisning eller<br />
mulighet for hospitering.<br />
Av: Britt Haugen<br />
Side 41 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Kriseteamet<br />
ved DPS Hamar<br />
Kriseteamet ved DPS Hamar ble opprettet i forbindelse med oppbyggingen<br />
av et helhetlig DPS på Hamar. Etter vel 4 måneders drift, kan man<br />
allerede se tilbake på nesten 300 henvendelser. Henvendelsene blir fortløpende<br />
vurdert der valgt tiltak gjennomføres i løpet av ett virkedøgn.<br />
Fakta:<br />
Kriseteamet<br />
■ Tilbud til befolkningen i kommunene<br />
Hamar, Løten, Ringsaker<br />
og Stange.<br />
■ Åpningstiden er hverdager<br />
mellom kl. 07.30 og 19.30<br />
(fredag til 15.30).<br />
Av: Anne-Kari Nafstad, Trainee<br />
Kriseteamet er et team i poliklinikken ved DPS<br />
Hamar. Forslaget til et slikt tilbud kom etter at enhetsleder<br />
ved poliklinikken på DPS Hamar og<br />
primus motor for kriseteamet, Liv Jerven, hospi -<br />
terte ved Crisis Resolution Team (CRT) i Chelsea/<br />
Kensington, London. Erfaringene hun gjorde her<br />
tok hun med seg hjem, og sammen med en prosjektgruppe<br />
bestående av noen ledere og spesia lis -<br />
ter ved DPS Hamar, <strong>SI</strong> Sanderud og representanter<br />
fra primærhelsetjenesten, ble kriseteamet en realitet<br />
12. april <strong>2010</strong>.<br />
– Et nytenkende, forbyggende og raskt inter -<br />
vener ende tilbud, som det er spennende å lede, sier<br />
Liv Jerven.<br />
Hva er et kriseteam?<br />
Kriseteamet er et lavterskeltilbud innen psykisk<br />
helsevern, der alle som opplever en krise eller kjen -<br />
ner noen som opplever en krise kan henvende seg.<br />
Hva som defineres som en krise er opp til pasien -<br />
ten selv eller andre som er involvert i det som skjer.<br />
Målet for kriseteamet er å være til stede og tilgjengelig<br />
når en krise oppstår og kunne tilby den<br />
riktige hjelpen innen en virkedag. For å få til ar -<br />
beidet er det også viktig å være på lag med primærhelsetjenesten.<br />
Siden oppstart har antallet årsverk vokst med<br />
bakgrunn i økt behov, og kriseteamet består i dag<br />
av 9,8 årsverk, hvorav ett er finansiert fra Ring -<br />
saker kommune.<br />
Pilot-samarbeid<br />
I oppstartsfasen av kriseteamet ble Ringsaker kommune<br />
svært interessert og syntes dette var en spen -<br />
nende tanke, og ønsket å være med. Resultatet ble<br />
en pilot der et årsverk i kriseteamet finansieres av<br />
Ringsaker kommune, ved at en av de ansatte begynte<br />
i teamet.<br />
I forbindelse med denne positivi teten ble også<br />
NAV i Ringsaker kontaktet, slik at de også deltar i<br />
samarbeidet ved at det alltid er noen tilgjengelig på<br />
telefon dersom personell i kriseteamet trenger<br />
hjelp fra NAV. Til gjengjeld har ansatte ved krise -<br />
teamet veiledning med ansatte i Ringsaker kommune<br />
og NAV Ringsaker annenhver uke, noe de<br />
er svært fornøyd med.<br />
Side 42 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Videre er det etablert fast samarbeid i kommun -<br />
ene Hamar, Løten og Stange – med noe varierende<br />
frekvens – men som vesentlig forutsetning for at<br />
Kriseteamet kan gjøre godt arbeid, på rett tid, med<br />
riktige ressurser.<br />
Samarbeidet med både Legevakt og DPS’ akuttsenger<br />
er også sentralt med tanke på pasientflyt –<br />
og mulighet for å gi riktig tilbud, på rett nivå.<br />
Hva er oppskriften?<br />
– For å få til et godt kriseteam er det viktig at<br />
teamet består av medarbeidere med mandat til å ta<br />
beslutninger samtidig som teamet må inneha en<br />
tverrfaglig og solid kompetanse som sikrer gode og<br />
helhetlige løsninger, samt rask håndtering av kriser<br />
når og der de oppstår, sier Liv Jerven. – Når vi har<br />
lykkes med dette er det også gledelig å se at det er<br />
et etterspurt tilbud blant pasienter, pårørende,<br />
kolleger innen spesialisthelsetjenesten, fastleger og<br />
psykisk helseteam i kommunene som alle ringer til<br />
oss, avslutter hun.<br />
Tilbudet fullroses av fastlegene!<br />
Bente Bjørnhaug Pedersen, praksiskonsulent ved<br />
DPS Hamar og fastlege ved Østbyen Legesenter i<br />
Hamar, kan ikke få fullrost tilbudet. – Det er stor<br />
tilfredshet med måten pasienter blir møtt på og<br />
hvor dan problemstillinger løses, forteller hun.<br />
Kriseteamet: Her er noen av<br />
teammedlemmene, fra venstre:<br />
Liv Jerven, Terje Dalsaune, Anders<br />
Kjøs, Arne Westby og Kari Framnes<br />
(sistnevnte lønnet fra Ringsaker<br />
kommune).<br />
(Foto: Torhild Jære).<br />
Side 43 <strong>SI</strong> | magasinet 4/<strong>2010</strong>
Returadresse: <strong>Sykehuset</strong> <strong>Innlandet</strong> <strong>HF</strong>, Postboks 104, 2381 Brumunddal<br />
De første behandlingslinjene<br />
– Nå er vi klare til å markedsføre de første behandlingslinjene, sier prosjektleder Grethe Hvitham mer.<br />
Fra midten av september til midten av novem ber blir det en omfattende informasjonsrunde i <strong>SI</strong>.<br />
Klar til å informere: – Nå er vi<br />
klare til å informere om de fem<br />
første behandlingslinjene, sier<br />
prosjekt leder Grethe Hvithammer.<br />
Av: Trond Tendø Jacobsen<br />
Formålet med behandlingslinjer er å sikre at pasien -<br />
tene får riktig behandling, på riktig sted, til riktig<br />
tid. De skal sikre lik praksis og forut sigbarhet i behandlingene<br />
i <strong>SI</strong>, uavhengig av hvor du bor og hvor<br />
du behandles. Behandlingslinjene skal også bidra<br />
til å optimalisere samarbeidet mellom kommuneog<br />
spesialisthelsetjenesten.<br />
De vil ligge åpent på nettet, og vil således også<br />
være nyttig informasjon til pasienter og brukere,<br />
som kan se hvordan behandlingsopplegget for de<br />
ulike lidelsene er. Her gis det detaljert informasjon<br />
om hele behandlingsforløpet. Det er delt i fem<br />
hovedgrupper; symptomer/vurdering, henvisning,<br />
utredning/diagnostikk, behandling og oppfølging.<br />
– Vi regner med å starte informasjonsrunden på<br />
Lillehammer 18. oktober, og avslutte på Kongsvin -<br />
ger 9. november. Hit inviteres også kommunene,<br />
det vil også være åpent for brukere og pårørende,<br />
sier hun. Det er fem behandlingslinjer som hun<br />
regner med vil være klare til informasjonsrunden<br />
starter; Strabisme (skjeling) hos barn under 18 år,<br />
ADHD hos barn og unge, demens, kols og ECT.<br />
Flere på beddingen<br />
Arbeidet med en behandlingslinje for gravide med<br />
rus og/eller psykiske lidelser er i gang, og det vur -<br />
deres å fortsette med sykelig fedme, ME og depresjon<br />
hos eldre. Det har vært et omfattende arbeid<br />
bak de behandlingslinjene som nå er utarbeidet.<br />
– Jeg håper og tror at behandlingslinjene vil bli<br />
godt mottatt og bli et nyttig hjelpemiddel, både i<br />
spesialisthelsetjenesten og i kommunene, og at de<br />
også vil tjene som nyttig informasjon for pasienter<br />
og pårørende, sier hun.<br />
Ny runde med «Livslyst»<br />
Kreftforeningen arrangerer i høst en ny<br />
runde med mestringskurset; «Livslyst –<br />
når det røyner på», for de som har eller<br />
har hatt kreft og for pårørende til kreft -<br />
pasienter.<br />
Kurset går over fem samlinger, hver på tre timer.<br />
På <strong>SI</strong> Hamar er det allerede startet, på <strong>SI</strong> Kongsvinger<br />
er det start 10. september, <strong>SI</strong> Lille hammer<br />
12. oktober og på Elverum 11. nov em ber.<br />
Påmelding skjer til Kreftforeningen seksjon<br />
Innland (telefon 07877).