Strinda bygdebok bind 1, 1939 - Strinda historielag
Strinda bygdebok bind 1, 1939 - Strinda historielag
Strinda bygdebok bind 1, 1939 - Strinda historielag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
; ,<br />
,<br />
,<br />
,<br />
LA ~E<br />
er en av Norges mest kjente girder og omtald ofte i vire sagatT,<br />
Det oprinnelige navn ~ar vært HItdir, SOm mg..<br />
trer<br />
O. Rygh antagelig<br />
er flertall av Lad J: oplags- opbevaringssted. Fra eldgammel<br />
tid har san nsynligvis her ært d oplafs- og utskibningssted<br />
for varer Ini det innenfor lig ende opland, særl ig Nidelvens<br />
dalføre. Et lignende navn er f. ks. Lahelle. Efter at det var<br />
anlagt by ved Nidelvens munning tapte vel ljade sin betydning<br />
som rasteplass. .<br />
GArdens egentlige historie be~Ylner ved Harald Hl rfagm tid ;<br />
men det er grunn til 1 tro al e ogsl. tidligere har vært el<br />
anselig høvdingsete.<br />
Om Lades historie, dets eim m t<br />
m~ gjennem girdens glanstid<br />
fra Harald Hlrfa~ og frem til Olav den hellige henvises til de<br />
oplysninger om Lade som er l linn i loranstlende avsnitt -<strong>Strinda</strong><br />
i sagn- og sagatid'. Da Olav Har IdS0rm VM ~ommet til makten<br />
og hadde fordrevet jarlene Erik g Svein, b ev Lade kongelig<br />
eiendom, og gårdens storhetstid er forbi.<br />
I flere århundreder kjenner man sA litel eUe godlsom intet til<br />
gårdens historie. , Sisl i middela eren var (len tillagt Bakke<br />
kloster og blev formentlig ved reformasjonen lsom meget annet<br />
klostergods lagt under kronen. l 1 ~74 gikk sl ,Lade over i pri va t<br />
eie, idet kong Fredrik den 2den i tlette Ar makeskiftet bort Lade<br />
slvel som en rekke av Bakke klosters tidligere eiendommer foro<br />
•<br />
øvrig i <strong>Strinda</strong> og annetsteds til ans Oftesen 'Røed mot en del<br />
94 ,<br />
I<br />
,
..<br />
eiendommer som denne eide i Jylland. Blandt de eiendommer<br />
her i Trøndelag som kom i hans eie, vaT ogsl Storfosen. Efter<br />
ham arvet hans daUer Else Lade. Hun var gift med Otte Jensen<br />
Bjelke. [1025 er hennes barn Hans Ottesen og Inger Ottesdatter<br />
Bjelke opføT1 som eiere. Hans Ottesen Bjelke pantsatte<br />
lade for gjeld til Casper Christolersen Sr.holler. Scholler var<br />
bl. a. ombudsmann for Bakke klosters lehn.<br />
lades gamle matr.nr. var 448 av gammel skyld oprinnelig 8<br />
spand, hvorav 3 senere al/feltes eller nedsattes, altsl derefter 5<br />
spand. Under ett bruk med Lade er i 1061 oplort Ringvespandet<br />
matr.nr. 490 av gammel skyld 1 spand, hvorefter samlet landskyld<br />
for begge bruk tilsammen 6 spand. r matrikkelen av 1838 fikk<br />
begge bruk tilsammen nytt matr.nr. I, !O['lenr. \83 av ny skyld<br />
31 daler 4 ort 21 skilling.<br />
Efter Casper SchøHer overtok hans svigersønn Peder Matzen<br />
Hjort panteretten i Lade med Ringvespandet og blev senere eier<br />
av girden. Han var gift med Schølters datter Hetleborg. Efter<br />
hans død satt enken med eiendommen og solgte den i 1698 til<br />
generalløitnant og senere visestathotder Johan Wibe. Wibe opforte<br />
en ny og ansetig hovedbygning (ikke den som nu sLIr) pl<br />
eiendommen. Da kong Fredrik den 4de i 1704 pA sin Norgesreise<br />
opholdt sig i Trondheim va r han gjest pA Lade. 1 dags-<br />
9'
• , , ,<br />
registret, over hans rtite ar eraJadminll ,Ofildenløwc notert<br />
lølgc)ldc om delte btsØk: '<br />
'31 Juli. ·Ko"len $pisle !niddag ,i e,l hus ,pl landet 11i<br />
fjerding vei fra byen som titrerer ien~rall0itn Wibe. Stedet<br />
hvor ,samme HUet, har vIEre bebodd aven' konge i Norge<br />
som ~et Haralq HlJitciC. onsiør Wibe har ladet bygge<br />
et hus smukt og malftUglO,<br />
Man fAr det inntry~k al den I ,e generaladmiral ikke har hatt<br />
nærmere kiennsk~ til denGe Ha Id Hårfa&n.<br />
Efter Wibe, som døde i 171 • eide tollforvalter Hermann<br />
Trclchow Lade til sin ,død 1723. Rldmann Rasmus Orue , blev<br />
deretter eier.<br />
Mens han Vlr eier av Lade, a Idles i 1732 en. åstedssak i<br />
anledning .en tvist mellem ham g Peter Thams som var eier<br />
av Røn'ningen. Tvisitn anaikk et stykke jord pl Silndre side av<br />
Luu5e:Pekken (Lade~ken). 'hvor des eiere haddt nedsatt en<br />
husmann som- svarte en 1rlii avgi til Lade. Peter Thams påstod<br />
at dette jordstykke med' rette tilhørte Renninger. Ved dom<br />
.av IOIJ 1732 blev jordstykket tilkj t Rønningen i henhold til en<br />
tidligere avsagt høiesteretsdom av 2"14 1722. ,<br />
fra 1757 var Rasmus Graae's 's~igersønn, vkepaslor i <strong>Strinda</strong><br />
Simon Wolff, eier av Lade. Efter h ns død beholdt enken gården<br />
til 1789 og solgte den da til pro ietær Marcus Bredsl for 6850<br />
riksdaler. fra 1809 blev ifOSSC Hilmar Meincke eier. Han<br />
val stor fOllet .. lngsmann 'og I Te! Lade ~delig: Den i<br />
av Wille opferte hovedbygning lot han nedrive og dpfør1e i 1811<br />
den nuværende vakre hovedbygnin . De! smukke pafk- og havtanlegg<br />
skyldes hans hustru , Anne Marie Thonnin~ initiativ og<br />
utførtes avveimøter Krogh. Hil ar Meincke var født 1776 og<br />
døde 1830. Efter sin manns død bestyrte enken eiendommen til<br />
sin død' 1844. I 1845 solgtts den til kriisr!d Knut Holtermann<br />
fra Ørlandet, som før hadde . væ eier av Storfosen. , Han Irasolgte<br />
Lade følgende eiendomme: i 1848 Moen,. i lpi1 Span~et<br />
og Østmarken. Ved hans død av rtok hans sVlge':F.nn kaptem,<br />
senere oberst, Morten Lossius den ~ilbakevzrende ·dClI av Lade i<br />
1858. Lossius døde i 1890. Han ',solgte Lade stede! Heimstad.<br />
, Hans arvinger solgte sl i 1192 La4e til ~ronom Ei ~ i1 Holst.<br />
[ 1657 var besetningen pl Ladd 4 hester, 28 ky~, 2 sauer, 8<br />
geiter, 4 svin.<br />
24 kyr, 10 ungnaut, og ut<br />
I \723 var besetningen: 4 hesle~,<br />
seden: 10 tdr. bygg, 30 tdr. havre.<br />
96
...<br />
•<br />
.4 husmenn sAT 31dT. ,Høiavlingen var 300 lass. Gården ligger ved<br />
sjøen, i solli, er kornviS!j. 10rden pl visse steder skrinn, av rød sand<br />
og leiraktig. Skog til gjerdelang 9i, brenneved. En liten seter.<br />
Om Ringve matT. nr. 490 '(Ringvespandet) som da hørte under<br />
Lade, oplyses i 1723 : _Er kun en engslette som henhører under<br />
,<br />
Lade~.<br />
[ 1801 var det samlede folketall pl hele eiendommen 74,<br />
hvorav 6 husmenn med jord, og 3 tjenestepiker.<br />
1 1819 var besetningen; 9 hester, 56 storfe, 60 småfe, og ut- .<br />
seden 54 tønder kom, 20 tønder poteter.<br />
Kornet modnes fullkommen og er fritt for frost og skinn. l;il<br />
opdyrkning av nyland er anledningen benyttet. Arealet er omtrent<br />
1200 mll. Driften er lett. Engel fritt for sten og skog. 18 ljll.er<br />
3vhøster det. Mangler brenneskog, utilstrekkelig havnegang.<br />
1· 1835 var besetningen: 8 hester, 46 storle, 23 sauer, Il svin,<br />
og utseden: 53/8 tdr. bygg, 271/2 tdr. havre. \07 tdr. poteter.<br />
Det samlede folketaH på eiendommen var 72, hvorav 2 leilen·<br />
dinger, 12 husmenn med jord, 5 daglønnere, 12 tjenere.<br />
1 1866 var besetningen : 7 hester, 38 kyr, og avlingen: 130 tdr.<br />
bygg, 175 Idr. havre, 300 Idr. poteter, 480 lass høl.<br />
Man merke sig, at eiendommene Moen, Spandet, 0stmarken og<br />
Heimstad da var fraskilt.<br />
Den tilbakeværende del av lade hadde da 637 mll dyrket og<br />
40 mM udyrket jord, havnegang for 5 kyr, adgang til fiskeri.<br />
I 1875 var besetningen: 7 hester, 1 okse, 50 kyr, 3 svin, og<br />
utseden: 5 tdr. bygg, \O tdr. havre, ltd. blandkorn, l Id. erter,<br />
100 kg gressfrø, 18 tdr. poteter, 2 , mIl rotfrukter.<br />
Lade, som før ,var av ny skyld 31 daler 4 ort 21 skilling, fikk,<br />
eheTat ovennevnte eiendommer samt et mindre sted, jarlheim, var<br />
utskilt, en skyld av 21 daler 2 ort l skillng.<br />
Lade fikk ved den :nyeste.·matrikkel gnr. I, bnr. ]. ,<br />
GIrden var i 1892 på 55,67 skyldmark. Ved byutvidelsen i 1893<br />
gikk en , mindre del av jorden over til byen. I 1897 blev lade·<br />
hammeren utskilt som eget bruk og er blitt utlagt til pJrk og<br />
villatomter. Ogs.i ellers er en rekke tomter frasolgt Lade i de<br />
siste lr, bl. a. tomten til -Oamlehjem for sjøfolk» i 1926.<br />
I 1917 solgte Jgronom Eigil Holst eiendommen til Trondheim<br />
kommune for ca. 500,000 kroner. Siden 1922 hal' Norges Lærerhoiskole<br />
leiet lokaler på lade. '<br />
Trondheim kommul)t kjøpte i 1918 Sørgjærde på 300 miU av<br />
Ringve. Denne eiendom blev lagt til Lade glrd.<br />
, 97<br />
,<br />
,<br />
I ,<br />
,<br />
j<br />
I<br />
I
•<br />
..<br />
i<br />
I 1923 blev ilrdsanlefft1 p! de fredeL<br />
I 1932 utgjorde giroens skyld 11,07 mark.<br />
I 1935 hadde glrden 450 dek. dyrket rord og 50 dek. ud yrket,<br />
men dyrkbar jord.<br />
~ing: 5 hester, '30 storfe' l:B svin, 50 høns.<br />
Avling; 15000 kg bygg, l kg havre, 1500 kg hvete,<br />
30000 kf pOteter og 2000 ki ru .<br />
Ojenn9m$llitlig !rlir h@.iaalg Cl 30000 kg.<br />
O!rde~ driver-skittebrulr, 4-5 lng eng.<br />
D1!r drives gartneri som er pa et bort fra gArdsdriften.<br />
fra vlren 35 er glrden forpaktet bort til et konsortium, som<br />
skal drivf hlolimelproduksjon.<br />
. I<br />
! HEIM ! AD,<br />
av ny s k~d 14 skilling, utsltilles a Lade og blev skyldsatt i 1872<br />
Blev av p:des ei1!'T Lossius solil il apoteker Johan Brun i 1813.<br />
Fra HeiIlIstad utskiltts Jarlhe:im, ,bm solgtes til Caspar Jordan.<br />
Heimstil.d, gnr. 1, bnr. 2, var " i 1892 på 0.25 skyldmark.<br />
Apoteker Johan Brun solgte i 1007 Htimslad til doktor Anton<br />
Julius Sahd. I 1910 kjøpte konto hef Hj. Julius Olsen eiendom-<br />
•<br />
men. I 1919 blev A. B. Celius ei r. Og i 1923 kjøpte Jens Johan<br />
Thoresen.<br />
Pl irunn av manie utparctlle inger var Heimstad i 1932 pl<br />
•<br />
0,04 skyldmark.<br />
•<br />
,<br />
,<br />
•<br />
SPANDET,<br />
nytt malrJlr. I, løpenr. 183 at, av ny skyld l; daler, er utskilt fra<br />
Lade og $ærS~iIt skyldsatt i 1851 og blev i 1852 av Lades eier<br />
krigsråd Holtermann solgt til kons ' I .grossertr Christian Knudtwn,<br />
som før hadde -hatt stedet pl·by . Kjøpesum 2700 spesiedalu.<br />
I 1865 overdrog Knudtzon glrd til svigersønnen kapteinløitnant<br />
Hjalmar Ol~n og hans I'tustru nedicte for 5500 spesiedaler.<br />
Deres arvinier solgte i J893 pandet til Peder Kvistad lor<br />
33,000 kroner.<br />
I 1866 'var besetningen: 1 hest lOg 9 kyr, og avlingen: 12 tdr.<br />
bygg, .24 tdr. havre, 50 tdr. poteter, 75 Jass høi.<br />
Olrdw hadde 157 mIl jord. Adgang til liskeri.<br />
I 1875 besetni,ng : 2 hesttr. l o , 1 ungnaul, og- ut:\ed: 2 1 /4 Id.<br />
bygg, 3 tdr. ham, 27 kg.1t ' 9 Idr. pot~e r.<br />
98
, ,<br />
Under Spandet nevnes i 1875 3 husmann splas~: Tindveden.<br />
Hagen og Nøstet, hvis besetning og utsed er særskilt opført.<br />
Spandet fikk ved den nyeste matrikkel gnr. 1, bnr. 4.<br />
Eiendommen var i 1892 pl 12,06 skyldmark. Peder Kvistad<br />
solgte i 1912 ti! Trondhjems by og Nordre og Søndre Trondhjems<br />
arntskommuner for 65,000 kroner. Byen er eier av en<br />
halvpart og fylkene av hver sin fjerdepart av eiendommen som<br />
11U horer sammen med Østmarken sin nssykeasyl.<br />
Eiendommens skyld i 1932 utgjorde 12 mark.<br />
ØSTMARKEN,<br />
nytt matr.nr. I, løpenr. 183 a'. av ny skyld 2 daler l ort 6 skill.<br />
blev utskilt fra Lade og særskilt skyldsatt 1851 og i 1854 a\'<br />
krig5rld Holtermann solgt til Peder og Jens Andreas Jenssen for<br />
2500 spesiedaler. fra 1860 var J. A. Jenssen eier alene og solgte<br />
i 1676 eiendommen til kjøpmann I. M. Holst for 7000 spesiedaler.<br />
[ 1806 var besetningen: 3 hester, 7 kjør, og avlingen : 70 tdr.<br />
bygg, 40 tdr. havre, 100 tdr. poteter, 85 lass høl. Glrden hadde<br />
150 mAi innmark og 10 mll utmark. Adgang lil fiskeri.<br />
l 1875 besetning: 2 hester, 6 kyr, 6 sauer, 2 svin, og utsed:<br />
]1/1 Id. bygg, 9 Idr. havre, 27 kg. gressfrø, 12 Idr. poteter.<br />
Under Østmarken nevnes 2 plasser, Øvre og Nedre Festberget.<br />
l 1892 var skyldmarken 10,23 pl Østmarken gnr. I, bnr. 5.<br />
Kjøpmann l. M. Holst solgte; 1896 til John Ofstad for 24,000<br />
kroner. Ofstad solgte i 190Q til Ole Asklund for 28,000. l 1910<br />
99
" , , ,<br />
solgte, 'Asklund til doktor ~ . • Ban<br />
•<br />
for 32,000. Og i 1914 solgte<br />
Bang til' Trondhjems. by 0"' Sand e og Nordre Trondhjems arnt<br />
for 60,000 kroner. Byen o'g- fylke e har bygget sinnsykeasyl pl<br />
Østmarken. '<br />
I 1932' utgjorde eiendomme;n 8, 3 skyldmark.<br />
,<br />
j<br />
, ~ ,"M~ N,<br />
nytt -matr,nr., 1, løpenr. 183 b; av Il skyld opri?nelig 2 daler lort,<br />
blev i 1848 utskilt fra Lade og "1849 av Lades eier krigsTld<br />
Hol~erm~nn solgt til, sorenskriver <strong>Strinda</strong> Fredrik Daniel 'rimine<br />
. for, 1000 ,spesiedaler. ' :Timtl)e had e fØT hatt Moen som byksel~<br />
plass ' under Lade: Ifø1i't ,Chr. T aulow var ' han fra først' av<br />
offii:er og :de1tok som sidan i kri Il mot svenskene i 1808. Han<br />
hadde en usedvanlig vakker san temme og , utførte en del av<br />
sangen i kirken under Carl Johan kroning i 1818. Herved tiltrakk<br />
han sig kongens opmerkso het og opnåd d ~ i 1820 å pli<br />
sorenskriver i Strinde og $f:lbo med forbigåelse av mange eldre<br />
ansøkere, men mMte i ,1855 søkel a~sked fra silt embede, Ved<br />
hans død i 1861 overtok hans sønn, sakfører senere assessor<br />
Ootfred Christian Fredrik Timme, eiendommen Moen.<br />
I I~ var 'besetningen: l hest, kyr, .og avlingen: 25 tdr. bygll,<br />
30 tdr. havre, 100 tdr. poteter, 55 lass høi. Gården var på 70<br />
mll innmark. , .' ,<br />
l 1875 besetning': 2 hester, 5 k r, og utsed: 1/2 td. bygg, 11/2<br />
Id. havre, 41/2 kg. gressfrø, 6 tdr. leter.<br />
l 1892' var skylden 5,51 mark Moen, gnr. I, bnr. 6.<br />
I 1917 blev det utstedt skjøte fra Tora Timmes dødsbo på<br />
'I~ og' fra assessor L Roll og hu tru Sofie Roll 'samt godseier<br />
Siewers og hustru Yeanelte Siew rs på II~ av denne eiendom<br />
til ingeniør Rolf Klingent:lerg. ' lingenberg solgte i 1918 lil<br />
NS Moen. 1 1932 tiltrldte Arivatba ken i Trondhjem eiendommen<br />
som brukelig pant.<br />
! 1932 var skylden 5,20 mark.<br />
,<br />
,<br />
I<br />
,<br />
100
.... ~ .<br />
,<br />
,<br />
•<br />
RI NGVE<br />
Om oprinntlsen til dette g~rdsnavn er meningene delte. Fra<br />
begynnelsen av det IOde ! rhundrede finnes del under formen<br />
Rygwin, hvilket kunde lyde pl al man her har et av de gamle<br />
evin . -navl1. Dette er dog neppe tilfellet. Den nuværende uttale<br />
tyder ikke pl det. Rygh finner det rimeligere at den OJ)r'nnelige<br />
form har vært Røinividr som enten. kan bety ringskogen eller<br />
rogneskogen. Sikkert er delte dog ikke. Senere skrivemller al'<br />
navnei er : i ]590 Ringuedt, i 1626 Ringued. i 16()1 Ringwed,<br />
fra 1723 av Ringve
,<br />
,<br />
alt til Daltn, i 1848<br />
ujskill I 1880 Rornll, i<br />
I 1657 var besttningen<br />
geiter, 2 svin.<br />
I 1723 vaT btsdningen: 3<br />
utstden: 21ft Id. byi'&', 8 Idr.<br />
gården hører en hUSlJlannsptlss,<br />
men ' holdes vtrlshus' for de<br />
En del av Ulstaddalen var føl'<br />
2 hester, 8 kyr, 8 sauer, 2<br />
9 kyr, 2 ungnaut, 4 sauer, og<br />
Der avles 110 lass høi. Til<br />
Nybrygg~n. Der sAes ikke,<br />
"d" QArden ligger i soll i, er<br />
koml/iss, miteli, til bruks.<br />
I 1819' var bt'sdninren : 4 hester 22 storfe, 24 smAfe, og utsedcn:<br />
20 td r. kom, -4 tdr. poteter. Kom modnes fullkommen og er<br />
fritt for frost og 8kitm. En,et er fritt for sten og sko&,. 7 ]jler<br />
al/høster det. Driften er not besv rlig. Olrden mangler brenneskog<br />
Oi' har utilstrekkelig havntf~g.<br />
I 1835 var ~ningen : -4 hestet, IQ storfe: 14 sauer, 4 svin, o,&"<br />
ulsedtn: Ilt Id. rug, 21h Id. bYU I 15 tdr. havre, 20 tdr. poteter.<br />
Det samlede folketall pl eiendom en var 48, hvorav 6 husmenn<br />
og 3 daglønnere.<br />
I 1866 besetning: 5 hester, 34 k r. 8 u.uer, 0i avling: 140 tdr.<br />
bygg, 158 tdr. havrt, 220 Idr. pot<br />
• 380 lass høi. Olrden hadde<br />
480 mil tard. Adganc til fiskeri.<br />
I 1875 beselnini: 6 htUer, l ost, 51 kyr, l svin,. og ulsed:<br />
JI/I Id. bygi, 14 Idr. havre, 2 Idr erter, 80 kg gressfrø, 24 Idr.<br />
patett!", 1/4 mAl roffrulcttr, 2 Idr. grønfor.<br />
I 1892 var skyldmarken 34,92 Ringve, gnr. 2, bnr. 1.<br />
A. S. Bachke soleie i 1909 til familje-AIS Ringve som delte<br />
fra gArden slort parctl1er. 119 17 Igte AlS Ringve til Chr. Anker<br />
Bachkc. J 1932 var skyld~n 19,64 mark.<br />
I 1935 hadde gArden 130 dek. rket jord og 80 dek. ud yrket,<br />
men dyrkbar jord.<br />
Besetning: 4 hester, 18 storle, 5 svin, 40 høns.<br />
Avling: s600 kr bygg, 2000 ~ havre og 8000 kg poteter.<br />
Der drives havebruk hvortil anvendes ca. 20 dekar.<br />
,<br />
,<br />
ROO III<br />
ROinli bley utskilt fra 'Rin&ve i · 0i i 1882 solgt til enkefru<br />
louise finne, som ved bykstl oye rog stedet til konsul Wilhelm<br />
Sthurtn . . I 1887 overdrog fru f.in e ved iavebrev eiendommen<br />
til dattertn fru Elise ScbOren, som i 1893 solgte den til Edvard<br />
Webbtr Lipscomb: Konsu) Btmh Brtkke blev senere eier av<br />
104 ,
,<br />
•<br />
•<br />
•<br />
,<br />
eide de flere glrder i <strong>Strinda</strong> og thadde dertil f1~<br />
•<br />
som Lade inntil Caspe:r død i ]b61. Om eierne for<br />
den tid hem' i~ til det som under Lade ~ o plysl<br />
VM Caspe:r Schøllers død blev Ringve, som hadde gl. skyld<br />
~ spand, hvorav en del ~ ner e avf11tes, dell ; 3 deler sJledes ; en<br />
del tilfalt hans svigersønn Ptder Madsen Hjort, gift med Helleborg<br />
Scholler, en armen del tilfalt sønnen Cllrislopher Caspersen Scholler<br />
og en tr~d j e del Jens friis, hvis uslru var av Sclwller-farnili en.<br />
Peder Madsen Hjorts ~ nder av ingve, malr. nr. 490, blev i<br />
1697 av hans enke Helleborg sol !il generalmajor Wibe som<br />
var eier av Lade, og denne del avi Ringve gIr derfor inll i Lade<br />
og blir elt bruk med denne gård.<br />
Det er da de 2 Il;envæ!"e'nde deler av Ringve, malT. nr. 483 og<br />
491 som for eftertiden løres i matrikkelen under navnet Ringve.<br />
~gge disse deler, alis! hele det jenværende Ringve, blev , rld<br />
' mann Jan Wessels eiendom idet han ved giftermAI med Christopher<br />
Schøllers datter Maren fik k en del g senere kjøple Friis's del.<br />
Jan Wessel og hustru Maren, SchøBer, var Tordenskjolds<br />
foreldre. Jan Wessel var født '16
, ,<br />
.~"<br />
tnnu vært' opbevart. Rldmann Jan Wessel fikk av kong Fredrik<br />
den 4de privilegium til vertshusdrift p3 Ringve. Rettigheten blev<br />
ulovet pl et sted kallet Nybryggen under Ringve b5de i Wessels<br />
dage og en tid senere. Efter hans død satt enken pl eiendommen<br />
inntil 1727 og overlot den da til svigersønnen rådman n Knud Brown<br />
eller Bruun, gift med Karen Wessel. Efter sin manns død solgte<br />
Karen Bruun i 17S6 Ringve til 50nnen kri gslrokholder Johan Wessel<br />
Bruun. Han døde i 1777, og hans svigerS0!1R, loima"! i sjøetalen<br />
Ca rl Platau, som var gift med Bruun's datter Magdalene Henriette,<br />
blev ('ier av gArden, men solgte den efter et Ars forlop til vieepastor<br />
i <strong>Strinda</strong> Peder Schjelderup. Efter hans død i 1824 var hans<br />
sønn Soren Schjelderup eier. Han og hans hustru Anna Elisabeth,<br />
f. Bern hoft, overdrog den ved testamente oprettet i 1839 til jollanna<br />
Catarina Bernhoft, en brordatter av fru Schjelderup. Hu n blev gift<br />
med fabri kkeier Richa rd C. S. Knoff, som sfiledes blev eier efter<br />
fru Schjelderups død i 1 8~3. Knoff interesserte sig meget for<br />
girdens drift, opførte et stort uthus og gikk igahg med l opføre<br />
ny hovedbygning, men mltte sl innstille sine betalinger. l 1878<br />
kjøpte sl bergmester Anton Sophus Bachke Ringve for 76500<br />
kroner. Da han som bergmester var meget frnværende, blev det<br />
hans fru e, Barb'ara Bachke, f. Anker, som gJrdens drift kom lil l<br />
hvile pl . Hun drev den med megen dyktighet og fikk også fullført<br />
den nye hovedbygning som Knoll hadde plbegynl. Nu eies Ringve<br />
av bergmester Bachkes sønn, konsul Christian Anker Bachke.<br />
Fra Ringve er utskilt : i 1827 en parcel, solgt til Chr. Lorch og<br />
103
,<br />
.. .<br />
, .<br />
eiendommen, og han solgte igjen i 1914 til ingenior Ha1Jfred<br />
Hayem.<br />
ULSTADDALEN<br />
Uistaddalen er utskilt fra Ringve. f orste del utskiltts i 1833 og<br />
soigies til kjopm. Joh. O. Ulstad og dernest en del i 1S48, solgt<br />
til Outlntrius Ulstad. Uistaddalen gikk o\'er til Trondheim i 1893.<br />
STRANDHEIM<br />
Strmh.lheim blev fradelt Ringve i 1887 og solgt til dr. Carl<br />
•<br />
Hartmann.<br />
Strandheirn fikk \'ed den nyesle matrikkel gnr. 2, bnr. 3.<br />
Da Carl Hartmann var død, solgte enken i 1894' eiendommell<br />
til direktør A. S. &!chke, som i 1916 solgte ' til sin sonn Chr.<br />
Anker Bachke.<br />
I 1892 og i ]932 var skylden 0, 15 mark.<br />
NIDAROS<br />
blev utskilt av Ringve i 1888 og solgt li! Frtd. Gaustad. Den<br />
fraskilte paree! Nidaros kaltes i gamle dager ((nnliI 1899) lille Lade.<br />
t 1897 solgte lods Fredrik Gaustad Nidaros, gnr. 2, bnr. 2 til<br />
Joh. K ~. Q. Forfod. Senere eiere: AlS Nidaros teglverk fra 1900,<br />
K. O. Ullestøl fra 1904, Bjarne Gjeving fra 1910, AlS Nidaros<br />
teglverk fra 1913, og professor Harald Pedersen fra 1925.<br />
Skyldmarken i 1892 og 1932 var 1,20.<br />
•<br />
,<br />
105
, , .. .<br />
, }<br />
,<br />
•<br />
•<br />
~ ,<br />
I<br />
DEV E<br />
Devle er et noks! eiendomme g gArdsnavn, hvis oprinnelse<br />
det er tvil om. Stedet nevnes pl e tidlig tidspunkt under fonnen<br />
Depill, senere under andre form ~ r som Defile, Dieffle, Deuell,<br />
Dieffuell, Deffel og Delle. Den førstnevnte form Depill forekommer<br />
ellen i eldre tid brukt $ ' m navn pA tjern eller vannpytter.<br />
Nu kan vel ikke noget slik påvises der hvor gården Devle<br />
ligger; men det kan jo ha vært til ellet at det fantes tidligere.<br />
Går man ut fra at hele Ladehal øen hørte det gamle Lade til,<br />
ml også Devle den gan2" ha utgj rt en del av denne eiendom.<br />
Hvad tid' det blev utskilt ' som e et bruk, lar sig neppe påvise.<br />
Det hørte senere Bakke kloster til og hadde derefter de samme<br />
eiere som Lade og Ringv~ inntil
Aret efter, alis! i 1708, soJgt~ [)evje til kjøpmann Jonu Ange11<br />
som beholdt gården til 1737, da han overdrog den til sin svi~ <br />
sønn kammerrld Just Wide.<br />
I 1657 hadde DevJe følgende besetning: 3 hester, 10 kyr, 4<br />
sauer, 2 svin.<br />
I 1723 var besetningen: 3 hester, 10 kyr, 2 ungnaut, 6 sauer,<br />
og ulseden: 2Jh td. bygg, 9 tdr. havre. Høiavling 90 lass. 2 husmenn<br />
slir 1 J /~ td. G5rden ligger ved sjøen, i solli og bakli, er<br />
viss lil korn, skarp til eng, har ingen skog, er leltvint<br />
1 1738 p~begyntes pA Devle en vidUøltig og langvarig !stedssak<br />
ang!ende eiendomsforholdet på udemoen mellem glrdene<br />
Devle, Ringve, ude og Rønningen. Saken var anlagt av Devles<br />
og Ringves eiere som klagere. Den plgikk til 'It 1741 , da der falt<br />
dom. I denne dom er da grensene mel1em de deler av Lademoen<br />
som tilfalt hver av de nevnte eiendommer, nøiaktig beskrevet;<br />
men den er al tfor lang og vidtløftig til l inntages her.<br />
I 1800 fraskiltes parCC'llen Lysholmsminde (nu fagerheim) fra<br />
Devle. I 1801 var det samlede antall mennesker pl De,;.le eiendom<br />
28, hvorav 2 husmenn med iordvei. Den daværende eier<br />
Henrieh Meineke bodde ikke pl gArden, men hadde den som<br />
avlsglird. Brukeren het Anders Ballosen og opføres som cavls·<br />
glrds husmann',<br />
Efter kammerråd Just Wide salt hans enke med eiendommen<br />
en tid; men ved auksjon i hennes stervbo i 1784 solgtes den til<br />
svigersønnen grosserer Henrich Meineke, som var gift med Wides<br />
datter Louise. Som ovenfor nevnt benyttel han Devle som avlsgård.<br />
Fra 1821 var hans sonn grosserer Just Meincke eier. Han opførte<br />
med stor bekostning de bygninger som nu sUr på Devle. Han<br />
overlot i 1840 Devle til sønnen Henrich Meincke. En del av<br />
eiendommen blev fradelt og malrikulert under navnet LouiseJyst<br />
Denne eiendom overdrog Just Meincke til svigersønnen kjøpm.<br />
Johan Winglird Finne. Efter Henrieh Meinckes død i 1885 tilfalt<br />
Devle hans søster Louise Finne som arv. I 1886 overdrog hun<br />
den til sønnen Just Wide Meincke Finne.<br />
I 1819 var besetningen pl Devle efter at Lysholmsminde var<br />
fraskilt : 3 hester, 18 storfe, 12 smlle, og utseden: 16 tdr. korn og<br />
3 tdr. poteter.<br />
Kornet modnes fullkommen og er fri tt for frost og skinn. Til<br />
opdyrkning ' av nyland mangler ikke anledning. Driften er ikke<br />
besværlig. Engel er fritt for sten og skog. 5 Ijler avhøster det.<br />
Eiendommen har tlilelig havnegang, men mangler brennesbg,<br />
107
,<br />
. . ... " ..... ;t ~,~"<br />
,<br />
•<br />
., , .<br />
~<br />
•<br />
,<br />
I 1835 'lar bnetninllen: fl hu r, 28 storfe, 20 sauer, 3 svm,<br />
•<br />
og utseden ~ 8 Idr.- byg" 14 Idr. avre, 20 tdr. poleter.<br />
I 1866 eHeral Louiselysl 'lar ul km, 'lar besetningen: 4 hester,<br />
25 kyr, 7 sauer, og aVlingen : 6 ldr. rug, 55 Idr. bygg, 80 Idr.<br />
havre, 100 tdr. poteter, 300 lass hbi, 150 Idr. turnips.<br />
b1rden har 300 mål innmark, hav Qegang for 5 kyr, adgaug<br />
til fiskeri. ' . :<br />
I 1875 besetning: 6 hester, I se, 30 kyr, 4 ungnaut, l svin,<br />
og ulsed: 5 Idr. bygg, 8 tdr. hav , 2 Idr. erter, 54 kg. gressfro,<br />
'12 tdr. poteter, 3 tdr. gronfor, 3 li rotfrukter.<br />
Devle fikk 'led den nytste mat kkel gnr. 3, bnr. J.<br />
Konsul Just Wide Meincke Finne døde i 1005. I 1908 blev det<br />
utstedt skjøte fra konsul JUlt Finn.!s enke og arvinger til fru Anna<br />
Kathrine Finne, født Lindemann, og gift med kjøpmann earl<br />
Valentin finne i firmaet Finne og) Kv~ild. e .v. Finne er S&lln<br />
av 1. W. M. Finne . .<br />
Skyldmarken i 1892 or i 1032 ar 27,~.<br />
,<br />
,<br />
LY~ H OLMSM I N (nu Fagerheim).<br />
Gammelt matr.nr. 453 av gl. Sk}!d I øre 12 markI. Nyt matr.nr.<br />
3, IOl?enr, 181. Blev i 1801 utskil fra Devle og av Devles eier<br />
grosserer H. Meincke solgt ti] sla(tshauptmanu Necolay Lysholm<br />
og hans bror kjøpmalln Johan M Imann Lysholm. De anla og<br />
drev lySholmsmindes fabrikk (51 yderi m.m.). Olrden lysholmsminde<br />
solgtes i 1827 til Jørgen l ysholm, sof!1 et par 1r der·<br />
efter ogsl kjøpte fabrikken. Han drev brennevinsbrenneri. ~fter<br />
hans og hans hustrus død blev holmsminde glrd i 1865 av<br />
deres arvinger solgt til enkefru nny l ysholm. Hun var enke<br />
efter Jørgen B. Lysholms sonn Necolai. Enkefru Lysholm solgte<br />
i 187\ girden til konsul Anton ] Jenssen for 8500 spesiedaler.<br />
Han fikk navnet pl eiendommen forandret til FaKtrhdm.<br />
r 1865 blev fra Lysholrnsmind . utskilt pareeHen Smedstuen,<br />
likesom Lysltolmsmindes fabrikk mme lr blev utskilt og særskilt<br />
skyldsatt.<br />
I'<br />
r 1819 var besetningen: 2 heste 6 storfe, 9 smife, og ulseden:<br />
6 Idr. korn, 2 Idr. poleter.<br />
Komet modnes fullkommen 0i er fritt for frost og skinn. Til<br />
Opdyrknini av nyland er anledningen for det mtsle benyttet.<br />
Enget er fritt for sten og skog. Ayh&5tes med 3 liler. Driften er<br />
lett. Olrden mangler brenneskO&' har ulilslrekkelis- havnegang.<br />
lOS<br />
,
Pl dens grunn er et $åpesyderi, salpeterfabrikk og en fabrikk<br />
hvori maleriarver lilbered~<br />
I 183~ var bt5tlningen: 2 hester, 10 storfe, 2 svin, og utseden:<br />
3 tdr. bygg, 7 tdr. havre, 40 tdr. poteter. Samlet folketall 14,<br />
hvorav tjenere 2 og daglønnere 2<br />
J 1800 besetning: 2 hester, 10 kyr, og avling: 32 tdr. bygg,<br />
35 tdr. havre, 100. tdr. po~eter. 140 lass h0i. Lettbrukt. Adgang<br />
til fiskeri. 03.rdcn har 170 m3.1 jord.<br />
J 1875 bc5ttning: 2 hester, l okse, 14 kyr, 2 ungnaut, 4 sauer,<br />
og ut.ed: 2 tdr. bygg, 4 tdr. havre, o kgr. gressfrø, 4 tdr. poteter,<br />
18 mi l rotfrukter .<br />
. fagerheim fikk gnr. 3, bnr. 2.<br />
I 1892 var eiendommen pl 10,73 skyldmark. Enktfru Caroline<br />
Jenssen fikk denne eiendom utlagt pl ski fte i 1897 efter sin avdøde<br />
mann konsul Anton Jen~n. t 1903 kjøpte bryggerieier H:trald<br />
Jenssen. ,<br />
Endel utJ)aTctllt ringer er foretalt pl denne eiendom som i 1932<br />
var pl 8,64 skyld mark.<br />
,<br />
•<br />
,<br />
•<br />
""
•<br />
I,<br />
•<br />
,<br />
•<br />
.<br />
dommen. 1 1747 anla Asstssor pl egne og søs"end~s vegne<br />
odelssøksmll for å få sig 'i.e'[ odelsretten til liUe leangen,<br />
idet qeres :far, stiftsskriver Morten. i Abrallam Dreiers tid<br />
hadde vært bruker av gArden i enn 20 år. Dom i denne<br />
sak falt i 1748; IT)tn saksøkeren ikke tilkjent notn odelsrett,<br />
da der ikke blev ført<br />
beviser for al Morten Wium<br />
hadde vært den virkelige eier av<br />
Ved auksjon j" Jens Hansen stervbo i IM7 solgtes lille<br />
leangen for 1125 riksdaler '.til Erik Mus!. Han brukte<br />
Leangen som landsted og gjorde il forskjønne og drive<br />
eiendom op. Det vakre park·<br />
sktiver" sig fra hans<br />
tid. Imidlertid gjorde løitnani<br />
odelsrett til girden<br />
gjeldende efter sin far Jens Co1lin. Mus! solgte derfor i<br />
1770 ,gArden til nevnte Hans Col~n. Salgssummen sattes da til<br />
3632 riksdaler pA ·grunn av de btlYdelige påkostnillger og forbedrillger<br />
a.v Jorden og husene s m Must hadde foretatt. Året<br />
efter, altså i 1771, kjøpte så Musl ården igjen tilbake av Collin<br />
for 4032 riksdaler. . ,<br />
Rådmann og canselJieråd, Erik sl var født pA Moldegård i·<br />
· 1729 og var ·sønn av amlmånn i omsdaJ,. Erik .... tust. Hall var<br />
eier aven betydelig formue ,som ' an dels hadde fått v.ed arv o~f<br />
dels med sin førsle hustru 'Lydia, enke efter grosserer Henrich<br />
Meincke og datter av kjøpm. Johan Manzin. Han eide flere større<br />
jordegods i Singsås og StjørdaJen g bodde i sin glrd i Kjøpm<br />
~ nnsgaten j . Trondheim. Musta! nningen . ~ar sitt navn efter<br />
ham. I sin , bygård hadde han en betydelig ·samling naturalier<br />
112<br />
,<br />
,<br />
,<br />
,<br />
•<br />
, )
•<br />
•<br />
•<br />
LEANp EN<br />
finnes i 1590 nevnt som Udenng'tn, i 1624 som Leding, i 1723<br />
•<br />
Ledang. Den oprinnelige form ar.tas l ha vært Leirangr, som<br />
senere er blitt lil Ltdangr, og ml fra først av ha vært navnet<br />
pl den grunne bukten som skjærer inn her. Forledd~t<br />
-leir- ml<br />
hentyde til den leifele grunn i b 'kielI. Siste ledd oangr_ finnes<br />
i mange stedsnavn i vlrt land ( ardanger, Høianger, Varanger)<br />
Og betyr fjord, vik eller bukt<br />
GArdens gamle matr.nr. va r 51 , av gammel skyld 2 ,,~ 12<br />
marklag" . I . . . .<br />
Den ttlhørte I 1661 borgmneste- I Trondheim launls Basllllnsen<br />
Stabell og derefter rldmann IPeder la~n Schiwe. Senere<br />
var justitsrld AbrahOlffi Dreier, som ogsl eiet Rotvoll, eier av<br />
Leangen. Ved hans død i 1736 blev den oprinnelige eiendom<br />
liangen dell i 2 deler: ,StOrt Leahien av skyld 2 "rc og Li lle<br />
Leangen av skyld 12 markI!&,.<br />
RtYtning m. ffi. pl Ltanren rør delingen i 1736:<br />
It'. var beselningen: 3 hest r, 10 kyr, 4 sauer, 3 geiter,<br />
2_ ,<br />
I 1~ ... besetninien: 1 hest 9 kyr, 6 ungnaut,<br />
utwo' ~ ... bygg, 11 1dr. havrt.<br />
~ sir lj_ Id. Olrden ligier ved sjøen,<br />
n.v 1i1 en~ lettvinl<br />
I<br />
•<br />
14 sauer, og<br />
er korn viss,<br />
•
..<br />
.~, -........<br />
-<br />
. ~..,.. ..<br />
.,......,~<br />
STORE LEANOEN<br />
tilhørte fra 1736 Abraham Dreiers sltdsønn Hans Comn, som i<br />
1741 solgte Store Leangen tillikemed Rotvol1 til sin sønn Jens<br />
Hanstn Comn, Efter hans død i 1756 blev generalmajor Christian<br />
Frtderich Møllerop eier av Store Leangen, mens Rotvoll korn i<br />
andre hender. I 1761 blev 51 gArden av hans stervbo solgt til<br />
justitsrld og amtmann Niels Col1in, som i 1779 solgte den til<br />
oberst Carl greve av Schmettow. Schmettov var før eier av<br />
Rotvoll, S1ledes fikk Store Leangen og Rotvoll igjen samme eier,<br />
og fra den tid UtgjØT Store Leangen ett bruk med Rotvoll, gir<br />
inn i denne gArd og gir ut av matrikkelen som eget bruk.<br />
LILLE LEANOEN<br />
hadde oprinnelig vært en plass under Stort: Leangen, men blev<br />
som før nevnt' ved Abraham Dreiers død i 1736 utskilt som egcl<br />
bruk og skyldsatt for 12 mlrklag. Det er alis! denne del av det<br />
oprinnelige Leangen i forbinne1st med den stnere tilkjøpte eiendom<br />
Ekren som for eftertiden lir navnet Leangen og føres i<br />
matrikkelen under dette navn. Lille Leangen solgtes efter utskil·<br />
lelsen i 1736 til oberst Peter Christian Wisløff, som i 1744 solgte<br />
til kjopmann Lorentz AngelI for 1000 ri.ksdaler.<br />
Eieren av Store Leangen, Jens Hansen Comn, lyste i 1744 sin<br />
odelsrett til Ul1e Leangen og anla odelssak for 1 fl sig tilkjent<br />
odeis· og eiendomSI'Ctten til guden, Dom i saken falt 1'110 1745,<br />
og Collin blev tilkjent odelsretten, hvoretter han innleste elen-<br />
11\
" t -~<br />
og kostbare bøker, men som g*k tapt ved ildebrannen i Trond·<br />
heim 1788.<br />
Erik Musl kjøpte tillike i 1775 glrden Ekrtn gl. malr. nr. 511 .<br />
av gammel skyld 1 spand. Lilte Leangen og Ekrtn utgjør fra<br />
den tid av ett bruk, og føres i matrikkelfortegnelsen som sidant<br />
under navnet Leangen, medens Ekren·navnet gIr ul av matrikkelen<br />
uaktet Ekren var meget storre, nemlig pl l spand og Leangen pl<br />
bare 12 marklag. Olrden Ekrtn som blev innlemmet i Lille<br />
Leangen, hadde tilhørt Bakke kloster. Som den første private eier<br />
nevnes Jochum Mantzinius i Trondheim, som brukte den til avls·<br />
glrd. Han var ogs! eier av Belbuan og brukte Ekren og Belpuan<br />
under et!. fra nu av og inntil 1775 tilhørte Ekrtn og BeJbuan<br />
de samme eiere. Anglende eierne i denne tid henvises til det<br />
som e'r oplyst under Belbuan. Det var sekretær Martinus Nissen<br />
som solgte Ekren til rådmann Erik Must. Ol rden Leangen (Ekren<br />
og Lil1e Leangen tilsammen) fikk ved matrikkelen av 1838 nylt<br />
matrikkelnr. 4 løpenr. 177 av ny skyld 11 skylddaler 1 ort 11 skill.<br />
Erik Must døde i 1798. Efter ham blev hans sønn Ludvig Must<br />
eier av Leangen. Han bodde der l ret rundlog fortsatte farens<br />
arbeide med l forskjønne stedet. De nuværende store bygninger<br />
opførtes av ham i 1821-22 .. Et av værelsene i hovedbygningen<br />
blev til erindring om eierens mange reiser i fremmede land<br />
dekorert med billeder fra syden. Dette værelse gikk under navnet<br />
· Italien_. Pl Leangen hadde han et bibliotek pl flere tusen <strong>bind</strong>.<br />
Efter hans og hans hustrus død blev dette dessværre spredt for<br />
alle vinde. Ludvig Must døde pl Leangen i 1846. Han var gift<br />
med sin slektning Anna Catharina, f. Angell, som døde i 1860.<br />
De hadde ingen barn.<br />
I 1819 var besetningen pl Leangen : 3 hester, 16 storfe, 12<br />
sm1fe, og utseden: 15 Idr. korn. 3 tdr. poteter.<br />
Kornet modnes fullkommen og er fritt for frost og skinn. An·<br />
ledning til opdyrkning er benyttet. Engel er fritt for sten og skog.<br />
4 liler avhøster det. Driften er lett. Olrden mangler næsten<br />
brenneskog og har utilstrekkelig havnegang.<br />
[ 1835 var besetningen: 4 hester, 17 storfe, 5 sauer, 2 svin. og<br />
utseden : 4 tdr. bygg, 15 tdr. havre, 6 1 ft tdr. poteter.<br />
Det samlede folketall pl glrden var 13, ~vorav 7 tjenere. Efter<br />
enkefru Musts død i 1860 tilfalt Leangen hennes arvinger familien<br />
Angell. Leangen blev si i 1864 delt i 2 deler nemlig nordre<br />
Leangen pl 4 skylddaler 1 ort Il skilling og sol1dre Leangen<br />
pl 7 skylddaler.<br />
113
,<br />
~-.~ .<br />
,<br />
,<br />
•<br />
WHOEH J
Btsetning: I1 htsttr. hvorav 6 unghtster, 8 storfe, 30 svin og<br />
3~ hon s.<br />
Av bygg avlts til husbehov.<br />
LEANGEN søndre (Ltang5pandtt)<br />
ma!:nr. 4, lopenr. 177 b, svarer formentlig omtrent til glrden Ekrtn<br />
som i sin tid gikk inn i Leangen. Denne del av Leangen solgtes<br />
i 1864 ved auksjon av enkefru Musts arvinger til distriktslæge<br />
Erik Must Ange11 for 23280 kroner. Hans enke Necoline Angel!<br />
solgte i 1881 glrden til eieren av Tungtn, Hans Wingaard finnt<br />
for 32000 kroner.<br />
I 1866 var btsttningen; 2 htsler, 10 kyr, og avlingen: 120 tdr.<br />
havre, 130 lass høL<br />
O.lrden hadde 166 mll innmark, 220 mll utmark og havnegang<br />
for 5 kyr.<br />
1 1875 var besetningen: 2 htster, IQ kyr, 2 sautr, 1 svin, og<br />
ulseden: 11/8 Id. bygg, P h Id. havre, I/S Id. erter, IOI/: kg grtsSfro,<br />
4 td. potder.<br />
Leangen sondre har fl tt gnr. 4, bnr. 2.<br />
I 1920 solgte Hans Wingaard finne og hustru Amalie denne<br />
eitndom med lIere andre, bl. a. Tungen nedre og Tungen sondre,<br />
til sønnen Paul Emil Finne. I 1931 solgtt P. E. Finne Leangen<br />
sondre liI AlS Trendelag Traverbane.<br />
I 1892 var skyldmarken 17,20 og i 1932 11,20.<br />
115
, ,<br />
•<br />
•<br />
·LOVIS LVST<br />
,<br />
nytt matr.nr. 3, løpenr. 180 b er utskilt fra Del/le og beboddes<br />
fra 1808 av kjøpmann Otto Fr.O'ft5m. fa r til Owestn pl l eira.<br />
Han kalle stedet Ballyshannon der en by i Irland hvor hans<br />
hUStru vaT født Han opferte uthus.ygningene pl girden og stod<br />
i begrep med 1 opfere ny hovei!bygning, men avgikk sl lied<br />
døden i ]812. Som bykselglrd f~1t eiendommen da tilbake til<br />
Del/le Oil bruktes under denne ~ rd innti1 1840, da eieren av<br />
0 1'\1 1', grosserer Just Meincke, oyerd rog den til svigersønnen.<br />
kjøpmann Johan Wingaard finne.' Den . blev da særskilt skyldsaU<br />
under navnet Louiselyst, idtt finnd gav den nav n efter sin hustru<br />
Louise, f. Meincke . . Han opterte ny hovedbygning pl gArden.<br />
t 1881 bJev en del av Selbuan, 50 da tilhørte lru Louise Finne,<br />
frask ilt Selbu",n og lag! lil Louisel l<br />
r 1866 vaT ~n ingen : 1 hest, kyr, og avlingen: 8 tdr. bYie,<br />
25 tdr. havre, JO-tdr. po tet~r, 75 lass hoi. Olrden er meget lett·<br />
brukt og har 90 mil jord.<br />
I 1875 var besetningen: I hest, 4' kyr, og utseden: I/_ Id. bygg,<br />
21,., Id. havre, 18 kg gressfrø, IIlt i<br />
id. poteter.<br />
Loviselyst fikk vtd den nyeste matrikkel gnr. 5, bnr. 1.<br />
Ved gavebrev i 1899 overdro ! ~nkef ru louise Finne eien·<br />
dommeo til sønner) konsul Just id~ M ~i ncke Finne. Konsul<br />
finn~ døde i 1905. Hans enk~, E ilie Finne solgte i 1915 eienaommel!<br />
til tannlæge Hilmar Mei cke f inlle.<br />
Skyldmarken var i 1802 7,11 oe i 1932 9,88.<br />
-<br />
,<br />
1\ 6<br />
•
,<br />
•<br />
•<br />
fALKE N BO RG<br />
gammelt matr.nr. 510, nylt matr.nr. 6, løpenr. 179, av ny skr1d<br />
:, daler 3 ort 6 skilling. Oirden 'har utvilsomt sitt navn efter dens<br />
første eier, kjøpmann i Trondheim Peder Falck, som i 1771<br />
kjøpte et stykke udyrket jord al' gArden Belbuan. Falkenborg<br />
er attsl. utskilt av Belbuan. Efter reder Falcks død gikk stedet<br />
over til sønnen Ole A. Falck i 1799 og Ira ham igjen i 1802 lil<br />
hans søster Ingeborg Anna Falck som var gift m~ kaptein Ole<br />
lyng. Han solgte i 1803 Falkenborg til kjøpmann Ole S. Bleching·<br />
berg for 5000 riksdaler. Bl~hingberg solgte i 1806 sledet til<br />
stiftamISSkriver Moe for 80(Xhiksdaler. Efter Moc:'s død blev hans<br />
enke Susanna, f. Malling. gift med ovennevnte kaptein, da oberst,<br />
Ole Lyng, som var blitt enkemann efter sitt ekteskap med Ingeborg<br />
Anna Falck. Lyng blev ved sitt giftermil med enkefru Moe<br />
alts! for annen gang 'eier av Falkenborg. Efter hans død satt<br />
hans enke med eiendommen. I 1832 blev den solgt til baker<br />
Jonas Christian Struck og kaltes derfor ofte senere, ogsl efter<br />
hans tid, for Struck-glrden. I 1863 blev den solgt til Esten Olsen<br />
for 7500 spesiedaler, og fra 1880 var handelsmann O. Strømsem<br />
eier. Han betalte 26000 kroner for den.<br />
l 1819 var besetningen: 2 hester, Q slurfe, 6 smile, og ulstden:<br />
8 tdr. korn, 2 Idr. poteter.<br />
Til opdyrkning av nyland er anledningen benyttet. Arealet n<br />
omtrent 100 m1l. Komet modnes litt sent, men er ikke utsatt for<br />
117
,<br />
•<br />
,<br />
,<br />
frost eUer skinn. Engel er fritt for sten og skog. 3 Ij!er avhøster<br />
del. Eiendommen mangler 31delcs brenneskog og havnegang.<br />
I 1835 va r besetningen: 2 hester, 9 storfe, 4 sauer, l svin. og<br />
utseden: J1 /~ Id. bygg, 5 tdr. havre, ]2 Idr. poteter. Det samlede<br />
I'<br />
folketall pl ~endommen va r 5, hvorav I leilending og I tjener.<br />
1 1866 var besttningen: 2- heste 16 kyr, og avlingen: 4Q Idr.<br />
bygg, 55 Idr. havre, 200 Idr. potet r, 130 lass høi. G3rdens jord·<br />
areal var pl 175 mlll.<br />
[ 1875 var besetningen: 2 hester, 12 kyr, 4 ungflaut, 2 sa \l er,<br />
3 svin, og ulseden: 3 Idr. bygg, 4 Idr. havre, 12 kg gressfm, 6<br />
tdr. poleter, 1/8 mål rotfrukter.<br />
FaJkenborg Fikk gnr. 6, bnr. 1. , .<br />
Grosserer O. Stromsem døde ~. 1005, Enken satt med eiendommen<br />
lit sin død i 1932. ~Ien es arvinger, fru 51romsem, 'ru<br />
VOn der Li ppe og lru Hofflund bl v da eiere.<br />
I 1892 var skylden 14,90 mark og I 1932 14,78 mark.<br />
•<br />
,<br />
,<br />
11 8<br />
,
,<br />
DA L EN<br />
gl. matr.nr. 669 av gl. skyld oprinnelig l øre, nytt matr.nr. 8<br />
løpenr. 184 av ny skyld oprinnelig 3 daler 4 ort 11 skilling.<br />
2 plasser av navnet Nedredalsplassen under gArden Rønningen<br />
blev av Rønningens eier Peter Thams i 1735 solgt til r.\qmann<br />
Hans Homemann, men blev ikke særskilt skyldsalt før i 1769 og<br />
blev i matrikkelen innført under navnet Dalen. Ved Hans Homemanns<br />
død gikk gården over til arvingene og blev i 1774 tilskjøtet<br />
hans sønn elatsrld Henrich Hansen Hornemann av de<br />
øvrige arvinger. Ved kontrakt av 1793 og skjøte av 1797 solgles<br />
g.\rden til kjøpmann Christian Lorck og eiedes efter hans død<br />
i 1828 av hans enke Birgitte Lorck.<br />
Ved tellingen i 1801 anføres at Dalen beboddes av avlsgårds<br />
husmann.<br />
J 1819 var besetningen: l hest, 7 storfe, 6 småle, og ulseden:<br />
7 tdr. korn, 2 tdr. poteter.<br />
Kornet modnes fullkommen og er frilt for froslog skinn. Det<br />
hele areal er 107 mll og er opdyrket. Driften er lett. Engel er<br />
fritt for sten og skog. 2 Ijler avhøsler det. Gården mangler<br />
brenneskog og havnegang.<br />
I 1827 kjøples en pareelI på 4 øre 21 skilling av Rosenlund<br />
og en på 13 skilling av Ringve, i 1832 en betydelig del på 3<br />
daler l skilling av:Pineberg (se under Pineberg), så den samlede<br />
skyld pl Dalen derefter . ialt blev 7 daler 4 ort 22 skilling.<br />
119
, .... n ....... ~.r' - ' ~ l ·'<br />
, ,<br />
,<br />
,<br />
Fra 1847 var air, Lorcks datle jomfru JOhanna Dorthea Lorck<br />
eier av Dalen. [ 1852 blev gArd n solgt til Oplysningsvesenets<br />
fond for 7500 spesiedaler og bl fra den tid embedsgArd for<br />
den residerende kapellan i Strind~<br />
I 1835 var besetningen: 2 , 12 storfe, 3 svin, og utseden:<br />
1 tdr, bygg, 8 tdr. havre, 10 tdr, poteter, Det samlede folketall<br />
var 4, hvorav selveiere I, dagløn<br />
hestU1 re 1 og tjenere 2.<br />
I 1866 var besetningen: 2 hes*r, 16 a 18 kyr, og avlingen:<br />
60 tdr. oygg, 60 tdr. havre, ,200 ~d r. poleler, 220 lass hoi, 200<br />
tdr, turnips.<br />
I '1875 var besetningen: 3 hest r, l okse, 14 kyr, 3 ungnaul,<br />
l svin, og utseden: 3 Idr. byU, 511'1 Id. havre, 48 kg gressfrø,<br />
6 1'1 Id. poteter.<br />
I 1879 frasolgtes Lukthaur og i 1885 jernbanestYkket fra Dalen.<br />
Fra 1907 var [falen. gnr, 7, bnr. 1, ikke lenger kapellangArd,<br />
idel eiendommen da blev overtatt av Den Nordenfjcllske Blindeskole.<br />
Skyldmarken var i 1892 19,05 '1'ark og i 1932 16,81 mark.<br />
•<br />
I<br />
i<br />
120 -<br />
1