Hovedplan vannforsyning - Sarpsborg kommune
Hovedplan vannforsyning - Sarpsborg kommune
Hovedplan vannforsyning - Sarpsborg kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOVEDPLAN<br />
FOR<br />
VANNFORSYNING<br />
2005-2016<br />
Sak i bystyret 16.06.05
INNHOLD<br />
INNLEDNING<br />
Gjennomføring<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong> 2005-2016 for <strong>Sarpsborg</strong><br />
<strong>kommune</strong> er en <strong>kommune</strong>delplan utarbeidet i samsvar med<br />
Plan- og bygningslovens § 20, som omhandler kommunal<br />
planlegging.<br />
INNLEDNING 2<br />
Gjennomføring 2<br />
Hensikten med hoveplan <strong>vannforsyning</strong> 2<br />
Historisk utvikling av <strong>vannforsyning</strong>en 3<br />
Tidligere vannplaner i <strong>Sarpsborg</strong> 4<br />
Statlige rammebetingelser 4<br />
Kommuneplanens føringer 5<br />
Nøkkeldata for <strong>vannforsyning</strong>en i år 2005 5<br />
MÅL OG TILTAK 6<br />
Hovedmål 1 - Godt vann 6<br />
Hovedmål 2 - Nok vann 8<br />
Hovedmål 3 - Sikkerhet i <strong>vannforsyning</strong>en 10<br />
Hovedmål 4 - Effektiv <strong>vannforsyning</strong> 11<br />
Hovedmål 5 - Tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong> 12<br />
SAMMENSTILLING AV TILTAK 13<br />
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 15<br />
Planen er utarbeidet med utgangspunkt i de nasjonale<br />
prinsipper og strategier for <strong>vannforsyning</strong> og gjeldende<br />
nasjonalt og lokalt regelverk. Planarbeidet er gjennomført<br />
høsten/vinteren 2004/2005.<br />
Utarbeidelse av planen har vært organisert som et prosjekt<br />
med én styringsgruppe og én prosjektgruppe. Prosjektansvarlig<br />
har vært Kjell Johnsen. Styringsgruppen har vært<br />
Teknisk ledergruppe.<br />
Prosjektgruppen har bestått av: Geir Torgersen (prosjektleder),<br />
Reidar Olsen, Ørnulf Henriksen, Anne Elisabeth<br />
Ramtvedt, Jan Raymond Sundell, Svein Arne Korsæth Olsen<br />
og Arnfinn Oliversen.<br />
Hjellnes COWI AS v/siv. ing. Trond A. Løken har vært<br />
<strong>kommune</strong>ns rådgiver i arbeidet. Bilder og grafisk<br />
bearbeidelse av planen er utført av Therese Lande.<br />
I tillegg har Teknisk hovedutvalg vært referansegruppe.<br />
Referansegruppen har deltatt i to møter, der det er gitt<br />
synspunkter på viktige elementer i hovedplanen.<br />
Innbyggere og andre interessenter var invitert til et åpent<br />
møte innledningsvis i planarbeidet, og det har også kommet<br />
innspill underveis.<br />
Hensikten med hovedplan <strong>vannforsyning</strong><br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong> skal i første rekke være et overordnet<br />
styringsverktøy ved å:<br />
• Gi bakgrunn for og vise konsekvenser av <strong>kommune</strong>planen<br />
• Informere og aktivisere brukere og interesse organisasjoner<br />
i prioriteringsdebattene<br />
• Samle, konkretisere og prioritere mål for <strong>kommune</strong>ns<br />
tiltak innenfor <strong>vannforsyning</strong>sområdet<br />
• Se ulike mål i sammenheng<br />
• Velge fornuftig strategi ut fra en helhet<br />
• Vurdere mål, strategi og tiltak i en økonomisk sammenheng<br />
• Beskrive tiltak på kort og lang sikt og prioritere tiltak<br />
• Vurdere økonomiske konsekvenser av tiltak<br />
SARPSBORGVANN<br />
- RENT OG FRISKT<br />
DRIKKEVANN<br />
RETT FRA KRANA!<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong> skal også være et hjelpemiddel<br />
for å:<br />
• Effektivisere <strong>vannforsyning</strong>ssektoren<br />
• Nå de vedtatte mål, samt følge opp resultatene<br />
• Sikre at den prioriterte innsats oppfyller de myndighetskrav<br />
som stilles<br />
• Sørge for at aktiviteten følger prinsipper for kvalitetssikring<br />
• Være et dokument hvor det lett finnes nøkkeltall og<br />
øvrige opplysninger om virksomheten<br />
2
<strong>Hovedplan</strong> for <strong>vannforsyning</strong> skal revideres hvert 4. år<br />
tilpasset revidering av <strong>kommune</strong>planen. <strong>Hovedplan</strong>en<br />
tilpasses overordnede mål for <strong>kommune</strong>ns utvikling og<br />
andre sektorinteresser. Kommuneplanavklaringer vil påvirke<br />
hovedplan <strong>vannforsyning</strong>. <strong>Hovedplan</strong> for <strong>vannforsyning</strong><br />
kan på sin side medføre bindinger for <strong>kommune</strong>planarbeidet,<br />
spesielt ved valg av vannkilde(r) og hvilken<br />
virksomhet som tillates i nedbørsfelt til drikkevannskilde(r).<br />
<strong>Hovedplan</strong>en består av dette dokumentet og en tilhørende<br />
mer detaljert handlingsplan som oppdateres årlig.<br />
fra et inntak like ovenfor fossen. Fordi inntaket lå like nedenfor<br />
et kloakkutløp og like ved tømmerlensene ble heller ikke<br />
dette en suksess.<br />
1905: Ved en revisjon av assuransepremiene i januar<br />
dette året stilte brannkassen krav om større vanntrykk i<br />
ledningene, en større utrykningsstyrke og dobbelt hovedledning,<br />
Dersom <strong>kommune</strong>n ordnet dette, kunne en regne<br />
med betydelig nedsatt premie. I mai samme år ble det<br />
nedsatt en komite av bystyret for å planlegge utvidelse av<br />
vannverket og samtidig en ny brannstasjon. Da planene<br />
var ferdige påfølgende vinter, kom samtidig saken om byutvidelse<br />
opp på det politiske sakskartet.<br />
1912: I mars fattet bystyret endelig vedtak om å bygge<br />
helt nytt vannverk ved Ravneberget.<br />
Historisk utvikling av <strong>vannforsyning</strong>en<br />
(Delvis basert på jubileumsberetningen ”<strong>Sarpsborg</strong> Brannvesen<br />
1895 - 1995 ” og ”<strong>Sarpsborg</strong> gjennom 100 år”).<br />
1913: Baterød vannverk åpnet med kjemisk felling. Prisen<br />
lød på hele 450.000 kroner.<br />
<strong>Sarpsborg</strong> er en gammel by og markerer sitt 1000- års<br />
jubileum i 2016. Nærheten til Glomma har gjort at vanntilgangen<br />
alltid har vært god. Likevel tok det sin tid før byen<br />
fikk egnet <strong>vannforsyning</strong>. I korte trekk har utviklingen i <strong>vannforsyning</strong>en<br />
fra ca. 1850 vært:<br />
1853: Etter en farlig tørr sommer fikk byfogd Pettersen<br />
hit en løytnant Eilertsen fra Fredrikshald for å planlegge et<br />
vannverk. Løytnanten la fram flere planer hvorav en med<br />
Landemyra som vannkilde. Men bystyret henla planene, og<br />
åra gikk.<br />
1874: Grosserer M.N Iversen i Sandesund la en privat<br />
vannledning, sannsynligvis den første i byen.<br />
<strong>Sarpsborg</strong> vannverk befaring 1909<br />
1875: Bystyret fikk oppfordringer fra en rekke huseiere<br />
om å gjøre noe med <strong>vannforsyning</strong>en. Med det ville en få<br />
satt ned brannkontingenten. Ingeniør Løvstad på Hafslund,<br />
som var fast teknisk konsulent for <strong>kommune</strong>n, utarbeidet<br />
planer for en ledning fra Tvetervannet til en kostnad på<br />
over 120.000 kroner. Men igjen ble saken henlagt. Byen var<br />
da også inne i en nedgangstid.<br />
1883: Formannskapet fikk ingeniør Søren Horster Strøm<br />
til å utarbeide enda et forslag. Han festet seg ved Landemyra-prosjektet<br />
og fant at her ville byen være sikret en forsyning<br />
på omtrent det dobbelte av forbruket. Et vannverk<br />
ville spare huseierne for store beløp i assuranse, for ikke å<br />
snakke om utgiften ved å bære og kjøre vann.<br />
Baterød vannverk byggekomiteen 1913<br />
1890-92: To bybranner, én ved Sandesund og én i Glengsgata<br />
satte fart i planene om vannverk for <strong>Sarpsborg</strong>.<br />
1893: På våren satte bystyret ned en komite med vidtgående<br />
mandat til å planlegge <strong>vannforsyning</strong> og brannvern.<br />
Resultatet ble et vannreservoar i Landemyra med en<br />
10 tommers hovedledning og 46 brannkummer.<br />
1895: Anlegget fra Landemyra sto ferdig på høsten og<br />
kostet 100.000 kroner. Reservoaret viste seg å være for lite.<br />
Vannet var dessuten dårlig, myrete og illeluktende.<br />
For å bøte på dette fikk <strong>kommune</strong>n en overenskomst med<br />
Borregaard om å få vann pumpet inn i byens ledningsnett<br />
3<br />
<strong>Sarpsborg</strong> vannverk bassenget 1913
Baterød vannverk<br />
Isesjø vannverk<br />
1950: Skjeberg <strong>kommune</strong>s vannverk med Glomma som<br />
kilde sto ferdig.<br />
1959: Agnalt vannverk ble etablert.<br />
1965: Baterød vannverk var ferdig totalt ombygget og<br />
modernisert som et felles prosjekt mellom <strong>Sarpsborg</strong> og<br />
Tune <strong>kommune</strong>r. Prosessen var fortsatt kjemisk felling<br />
og partikkelfjerning ved sedimentering og sandfiltrering.<br />
Senere har sandfiltrene blitt erstattet med aktivt kull for å<br />
fjerne lukt og smak.<br />
1978: Skjebergs nye vannverk med Isesjø som kilde, ble<br />
ferdigstilt.<br />
1983: Jelsnes vannverk ble ferdigstilt.<br />
Glengshølen - Glomma<br />
2004: Vedtatt oppgradering av Baterød vannverk.<br />
Tidligere vannplaner i <strong>Sarpsborg</strong><br />
Det har vært utarbeidet overordnede planer for <strong>vannforsyning</strong>en<br />
i <strong>Sarpsborg</strong> tidligere.<br />
Forrige hovedplan <strong>vannforsyning</strong> ble utarbeidet i 1996 med<br />
en tidshorisont fram til 2004. Mye av bakgrunnsmaterialet<br />
fra den gang er fortsatt aktuelt, og er delvis lagt til grunn<br />
også for denne planen.<br />
Isesjø<br />
Statlige rammebetingelser<br />
Det finnes en del lover, forskrifter og retningslinjer som<br />
<strong>kommune</strong>n må forholde seg til når <strong>vannforsyning</strong>sanlegg<br />
skal planlegges, bygges, utbedres og drives.<br />
Statens krav til <strong>vannforsyning</strong>en er primært definert i “Forskrift<br />
om <strong>vannforsyning</strong> og drikkevann” (Drikkevannsforskriften)<br />
av 4. desember 2001, gjeldende fra 1. januar 2002.<br />
Forskriften er gitt med hjemmel i lov av 19. desember 2003<br />
nr. 124 om matproduksjon og mattrygghet mv. (matloven).<br />
Drikkevannsforskriften setter bl.a. krav til kvaliteten på vann<br />
til alminnelig drikkevannsforsyning. Kravene omfatter både<br />
bakteriologiske, fysiske og kjemiske parametre. Kravene er<br />
stort sett identiske med EU’s regler for vannkvalitet, og er<br />
innført i tråd med EØS-avtalen og EU’s drikkevannsdirektiv.<br />
Drikkevannsforskriften inneholder også en rekke<br />
bestemmelser vedrørende forsyningen. Bl.a. skal ethvert<br />
vann forsyningssystem som skal levere vann til minst 50<br />
personer eller 20 hustander eller hytter, til helseinstitusjon<br />
eller næringsmiddelvirksomhet, ha godkjenning. Det lokale<br />
Mattilsynet er godkjenningsmyndighet for <strong>vannforsyning</strong>ssystem<br />
til lands. Godkjenninger i henhold til tidligere<br />
forskrift (av 1. januar 1995) vil fortsatt være gjeldende.<br />
Eier av <strong>vannforsyning</strong>ssystem er videre pålagt å påse at<br />
det etableres og føres internkontroll for etterlevelse av<br />
forskriften.<br />
I tillegg til drikkevannsforskriften, er ”Lov om kommunale<br />
vass- og kloakkavgifter” av 31. mai 1974 med tilhørende<br />
forskrift inntatt i ”Forskrift om begrensning av forurensning<br />
(forurensningsforskriften)” av 01.06.2004 viktig i forvaltningen<br />
av <strong>vannforsyning</strong>en. Forskriften fastslår bl.a.<br />
at ”Vann- og avløpsgebyrer fastsatt i medhold av lov av 31.<br />
mai 1974 nr. 17 om kommunale vass- og kloakkavgifter skal<br />
ikke overstige <strong>kommune</strong>ns nødvendige kostnader på henholdsvis<br />
vann- og avløpssektoren.”<br />
Gebyrene skal være tilknytnings- og årsgebyrer. Års gebyrene<br />
kan enten være én sum eller i to deler; én fast og<br />
én variabel del. Den variable delen kan beregnes etter målt<br />
eller stipulert forbruk. Både <strong>kommune</strong>n og den enkelte<br />
abonnent kan kreve at årsforbruket skal fastsettes ut fra<br />
målt forbruk.<br />
§§<br />
4
Forskriften krever at det skal utarbeides overslag over forventede<br />
kostnader for de nærmeste 4 årene. Beregningsperioden<br />
for gebyrene kan settes til inntil 5 år for å jevne ut<br />
gebyrenes størrelse i forbindelse med større investeringer<br />
knyttet til konkrete prosjekter med kostnadsoverslag.<br />
Vannforsyningen er viktig også for brannvannsdekning.<br />
”Forskrift om brannforebyggende tiltak og tilsyn” av 26. juni<br />
2002 med tilhørende veiledning gir bestemmelser som har<br />
betydning for dimensjoneringen av <strong>vannforsyning</strong>en for<br />
brannslokking.<br />
1995 2000 2005 2010 2016<br />
43 423 47 447 49 819 51 721 53 980<br />
Kommuneplanens arealdel 2003-2016, vedtatt av bystyret<br />
19. juni 2003, definerer bl.a. utbyggingsområder. Disse må<br />
betjenes med <strong>vannforsyning</strong>. Arealdelen legger opp til at ca.<br />
40% av boligbyggingen i planperioden skal skje som fortetting<br />
i sentrum og andre eksisterende byggeområder. Den<br />
øvrige boligbyggingen skal skje som feltutbygging, hovedsakelig<br />
i byområdet. De to største feltene er Kløvningsten/<br />
Bergheim ved Hevingen og Grothfeltet på Opstad.<br />
Fra 1. januar 2001 gjelder ”Lov om vassdrag og grunnvann”<br />
(Vannressursloven). Denne loven har betydning først og<br />
fremst for rettigheter til å benytte vannressurser, bl.a. for<br />
<strong>vannforsyning</strong>.<br />
Fastsettelse av bestemmelser som regulerer aktiviteten i<br />
nedslagsfelt til vannkilde (”klausulering”) kan gjøres med<br />
hjemmel i Oreigningsloven og/eller Plan- og Bygningsloven;<br />
i forhold til allmennheten også i henhold til Drikkevannsforskriften<br />
av 4. desember 2001.<br />
Kommuneplanens føringer<br />
Kommuneplanen for <strong>Sarpsborg</strong>, ”<strong>Sarpsborg</strong> <strong>kommune</strong> mot<br />
2016. Mål og strategier” vedtatt av bystyret 23. mai 2002, gir<br />
følgende føringer som er relevante for <strong>vannforsyning</strong>en:<br />
For innsatsområdet ”Næringsliv, arbeid og kompetanse” er<br />
det bl.a. satt som mål at:<br />
• ”<strong>Sarpsborg</strong> er en attraktiv <strong>kommune</strong> for etablering<br />
av variert næringsvirksomhet”<br />
• ”<strong>Sarpsborg</strong> tilbyr attraktive boområder og har et rikt<br />
kultur-, frilufts- og fritidstilbud”<br />
For begge disse forholdene er det utvilsomt en forutsetning<br />
at <strong>vannforsyning</strong>en er i orden.<br />
Videre er det under ”Andre utviklingsområder mot 2016”<br />
uttrykt at:<br />
”...Innbyggere og lokalsamfunn skal være aktive deltagere<br />
i utviklingen av et bærekraftig samfunn - Lokal Agenda 21.<br />
Det er viktig å sikre kvaliteten på drikkevannet...”<br />
I følge handlingsplanen for perioden 2005-2008, forventes<br />
det en årlig vekst i folketallet på ca 400 personer pr år.<br />
Hvis denne veksttakt legges til grunn, blir befolknings -<br />
utviklingen som følger:<br />
Nye næringsarealer er avsatt ved E6 og på Kampenes.<br />
Området mellom Sandesund og Greåker er også aktuelt<br />
for etablering av næringsaktivitet. Ved Kalnes er det avsatt<br />
arealer til nytt Østfoldsykehus. Mellom Ingedal og Høysand<br />
er det avsatt et større område til turist- og reiselivsformål. I<br />
arealdelen er det ikke lagt inn nye områder for fritids boliger,<br />
men det åpnes for en viss fortetting innenfor eksisterende<br />
fritidsområder.<br />
Nøkkeldata for <strong>vannforsyning</strong>en i år 2005<br />
Den kommunale <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sarpsborg</strong> har 4 vannbehandlingsanlegg<br />
(“vannverk”):<br />
Vannverk<br />
Vannkilde<br />
Kapasitet<br />
renset vann<br />
m 3 /d<br />
Leverer i<br />
gjennomsnitt<br />
m 3 /d<br />
Personer<br />
forsynt<br />
Baterød Glomma 35 000 Ca 21 000 Ca 39 150<br />
Isesjø Isesjø 10 000 Ca 2 500 Ca 6000<br />
Jelsnes Glomma 192 Ca 83 Ca 350<br />
Agnalt Grunnvann ca 25 ca 3 Skole+5boliger<br />
Sum Ca 45 000 Ca 23 500 Ca 45 500<br />
Baterød og Isesjø vannverk leverer vann til et felles<br />
lednings nett. Jelsnes og Agnalt er separate, lokale vannverk.<br />
Med et gjennomsnittlig døgnforbruk på ca 23 500m 3<br />
og et maksimalt døgnforbruk på nærmere 30 000m 3 , er<br />
forsyningen avhengig av at anlegget på Baterød er i drift.<br />
De 3 største kommunale vannverkene ble godkjent ihht<br />
Drikkevannsforskriftens krav i 1997. Det arbeides med<br />
godkjenning av Agnalt vannverk.<br />
Vannforsyningssystemet består i hovedtrekk av:<br />
• 4 vannbehandlingsanlegg med samlet kapasitet ca 45 000<br />
m 3 /døgn.<br />
• Ca 395 km kommunale vannledninger. Av dette er ca 25 km<br />
mindre enn 100 mm, resten er fra 100 til 500 mm i diameter.<br />
5
Baterød vannverk<br />
• 16 trykkøkningsstasjoner (pumpestasjoner) på nettet.<br />
• 6 rentvannsbassenger. Bassengene har samlet volum på ca<br />
23 000 m 3 , som tilsvarer ca 1 gjennomsnitts døgnforbruk.<br />
• 22 vannmålere på nettet. Disse er installert primært for å<br />
overvåke om det er områder med stort forbruk og dermed<br />
sannsynlige lekkasjer.<br />
Mål og tiltak<br />
Det er formulert følgende overordnede formål med <strong>vannforsyning</strong>en:<br />
Formålet med <strong>vannforsyning</strong>en er å levere vann av god<br />
kvalitet, i tilstrekkelige mengder og til en akseptabel pris.<br />
Det er definert følgende hovedmål for <strong>vannforsyning</strong>en:<br />
1. Godt vann<br />
2. Nok vann<br />
3. Sikkerhet i <strong>vannforsyning</strong>en<br />
<br />
4. Effektiv <strong>vannforsyning</strong><br />
5. Tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong> utenfor dagens syningsområde<br />
for- <br />
<br />
Av hovedtrekk ellers nevnes at:<br />
• Ca 92% av den fastboende befolkningen er tilknyttet den<br />
kommunale <strong>vannforsyning</strong>en.<br />
• De restrerende ca 8%, dvs ca 4 000 personer som er bosatt<br />
i spredt bebyggelse, har ikke kommunal <strong>vannforsyning</strong>.<br />
• Det er registrert 8 stk private fellesanlegg.<br />
• Ca 4% av <strong>kommune</strong>ns totalt ca 2 700 fritidseiendommer er<br />
tilknyttet kommunal <strong>vannforsyning</strong>.<br />
• Kostnader til <strong>vannforsyning</strong>en er ca 28,5 mill kr pr år. Dette<br />
er summen av kapitalkostnader (renter og avdrag) og driftskostnader.<br />
Alle kostnadene dekkes inn via vanngebyrene.<br />
Videre er det for hvert hovedmål omtalt hvilke krav en har<br />
å forholde seg til, hvordan <strong>vannforsyning</strong>en er og hvordan<br />
den bør utvikles videre.<br />
Hovedmål 1 - Godt vann<br />
Dvs.: Vannverket skal levere vann som er så godt som mulig<br />
og klart bedre enn Drikkevannsforskriftens minimumskrav.<br />
Krav<br />
Kravene til drikkevannskvalitet er definert i Drikkevannsforskriftens<br />
§ 12, hvor det heter:<br />
”Drikkevann skal, når det leveres til mottakeren, jf. § 5, være<br />
hygienisk betryggende, klart og uten framtredende lukt,<br />
smak eller farge. Det skal ikke inneholde fysiske, kjemiske<br />
eller biologiske komponenter som kan medføre fare for<br />
helseskade i vanlig bruk.<br />
Drikkevann skal oppfylle kvalitetskravene i vedlegget i<br />
denne forskriften.<br />
Egen <strong>vannforsyning</strong> til en enkelt husholdning (for eksempel<br />
vann fra privat brønn) skal være hygienisk betryggende. For<br />
denne type <strong>vannforsyning</strong> gjelder vedlegget til forskriften<br />
som veiledende norm.”<br />
Videre sier Drikkevannsforskriftens § 14 bl.a. at:<br />
”Vannbehandlingsprosessene skal være tilpasset den<br />
aktuelle råvannskvalitet, forholdene i tilsigsområdet,<br />
materialene i og utformingen av transportsystemet.”<br />
Et viktig prinsipp innen vannbehandling er at det skal være<br />
minimum 2 hygeniske barrierer. En hygenisk barriere skal<br />
hindre at drikkevannet inneholder smittestoffer, kjemiske<br />
komponenter eller fysiske stoffer i slike mengder at bruken<br />
av vannet kan representere en helsemessig risiko.<br />
Kravene til drikkevannskvalitet er definert ved fastsettelse<br />
av:<br />
• Maksimumsverdier for innhold av ulike stoffer<br />
• Frekvensen av prøver fra ulike forsyningsanlegg<br />
§§<br />
6
Dagens situasjon 2005<br />
Vannkvaliteten på ledningsnettet for de fire vannverkene<br />
har vært som følger (gjennomsnittsverdier for 2003):<br />
Parameter Enhet Baterød Isesjø Jelsnes Agnalt Krav i hht Drikkevannsforskriften<br />
Turbiditet FTU 0,8 0,8 0,2 0,7 < 1 fra beh.anlegg<br />
< 4 hos abonnent<br />
Fargetall Mg/l Pt 3,0 4,0 2,0 2,0 < 20<br />
Temperatur o C 8,5 9,2 9,0 9,5 -<br />
Surhetsgrad pHverdi<br />
7,8 8,2 8,2 7,2 6,5-9,5<br />
Kalsium mg/l Ca 18,6 22,5 -
Urenset Glommavann<br />
i flomperiode<br />
Urenset Glommavann (fra 09.02.05)<br />
Renset Glommavann<br />
(fra 09.02.05)<br />
§§<br />
Hovedmål 2 - Nok vann<br />
Dvs.: Vannverket skal alltid levere vann i tilstrekkelige<br />
mengder til å dekke abonnentenes normale behov.<br />
Krav<br />
Kravene til mengde er bl.a. gitt i drikkevannsforskriftens § 5<br />
hvor det heter følgende:<br />
”Vannverkseier skal påse at drikkevannet tilfredsstiller<br />
kravene til kvalitet, mengde og leveringssikkerhet når det<br />
leveres til mottaker...”<br />
Videre er krav til mengde gitt i Forskrift om brannforebyggende<br />
tiltak og tilsyn, hvor det i §5-4 sies at:<br />
“Kommunen skal sørge for at den kommunale <strong>vannforsyning</strong><br />
fram til tomtegrense i tettbygd strøk er tilstrekkelig<br />
til å dekke brannvesenets behov for slokkevann.<br />
I boligstrøk o.l. hvor spredningsfaren for brann er liten, er<br />
det tilstrekkelig at <strong>kommune</strong>ns brannvesen disponerer<br />
passende tankbil.<br />
I områder som reguleres til virksomhet hvor sprinkling er<br />
aktuelt, skal <strong>kommune</strong>n sørge for at det er tilstrekkelig<br />
vann forsyning til å dekke behovet.”<br />
Dagens situasjon 2005<br />
Maksimalt døgnforbruk var i 2004 ca 29 500 m 3 /d. Dette var<br />
en periode med mye vanning kombinert med høy lekkasje.<br />
Behandlings kapasiteten er tilstrekkelig til å<br />
dekke behovet (forutsatt at Baterød er i<br />
drift, kfr. under hovedmål 3).<br />
Årsforbruket i den kommunale<br />
<strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sarpsborg</strong><br />
har de siste 12 årene variert<br />
mellom ca 8,1 og ca 9,8 mill<br />
m 3 /år. Nærmere 90 % av<br />
vannet leveres i normal<br />
situasjon fra Baterød.<br />
Det spesifikke vannforbruket får man ved å ta totalt vannforbruk<br />
pr dag (inkludert lekkasjer) og fordele det på antall<br />
personer som forsynes. Dette gir enheten liter pr person pr<br />
døgn (l/p/d) og er en vanlig måte å benevne vannfordruket.<br />
Det spesifikke vannforbruket har de senere årene vært<br />
mellom ca 500 og ca 630 l/p/d. De siste 6 årene har det<br />
ligget på ca 500-540 l/p/d. Det er relativt mye sett i nasjonal<br />
sammenheng, spesielt når vi vet at Borregaard har sitt eget<br />
vann verk, og nå kjøper lite vann fra <strong>kommune</strong>n.<br />
Trenden er at både totalforbruket og det spesifikke forbruket<br />
har gått nedover de siste 12 årene til tross for jevn<br />
økning av antall innbyggere. Det er grunn til å anta at<br />
nedgangen i stor grad skyldes reduserte lekkasjer. I tillegg<br />
har leveransene til industrien gått betydelig ned.<br />
Prognose for videre utvikling i vannforbruket<br />
Antall abonnenter antas å øke i fremtiden. Det skyldes både<br />
generell befolkningsvekst og et utvidet ledningsnett, bl.a. til<br />
hytteområder. Totalt antas det at det i 2016 vil være 3200<br />
flere abonnenter enn i dag, som får kommunalt vann.<br />
Selv med denne økningen i antall forbrukere, er det ikke<br />
grunn til å regne med særlig økning hverken i det årlige<br />
totalforbruket eller maksimalt døgnforbruk. Det skyldes<br />
primært en forventet lekkasjereduksjon. Baterød alene vil<br />
med sine 35 000 m 3 /d ha tilstrekkelig kapasitet til å dekke<br />
behovet i planperioden.<br />
Det er tilstrekkelig kildekapasitet for de ulike vannverkene<br />
og for <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sarpsborg</strong> totalt til å dekke forbruket<br />
i normale situasjoner.<br />
8
Historisk og framtidig vannforbruk har vært og forventes å<br />
bli som følger:<br />
Mill. m 3 /år<br />
10000<br />
9500<br />
9000<br />
8500<br />
8000<br />
7500<br />
Fortid<br />
Høy prognose<br />
Lav prognose<br />
Forventet prognose<br />
1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020<br />
Hovedretning videre<br />
• Vannverket må sørge for at tilstrekkelig kildekapasitet er<br />
sikret til enhver tid.<br />
• Ledningsnettet skal som hovedregel under normal drift<br />
også ha kapasitet til fremføring av tilstrekkelige mengder<br />
slokkevann ved brann. Eventuelle unntak skal være avtalt<br />
med brannvesenet.<br />
• Trykket i de kommunale ledningene skal ved normal drift<br />
være minst 2,5 bar ved abonnentens tilkoblingspunkt.<br />
Trykket skal bare unntaksvis være høyere enn 10 bar.<br />
• Vannverket skal betjene alle nye utbyggingsområder (som<br />
er definert i Kommuneplanens arealdel) med offentlig<br />
<strong>vannforsyning</strong> fra det tidspunkt utbygging starter.<br />
• Det utredes retningslinjer for hvor langt fram til nye forbrukere<br />
det legges/bekostes kommunal ledning.<br />
Tallene fram til og med 2004 er historiske, målte verdier. Fra<br />
og med 2005 er det vist ulike prognoser. Det er for ventet<br />
at vannforbruket ikke endrer seg vesentlig framover. Høy<br />
prognose tilsvarer samme spesifikke forbruk som idag<br />
og økning i totalforbruket tilsvarende økningen i antall<br />
personer forsynt. Lav prognose tilsvarer en intensiv lekkasjereduksjon.<br />
Maksimalt framtidig døgnforbruk forventes ikke i betydelig<br />
grad å overstige dagens ca 30 000 m 3 .<br />
Transportkapasiteten til de områdene som har kommunal<br />
<strong>vannforsyning</strong> er i det alt vesentlige tilstrekkelig.<br />
Det er en del abonnenter med stort vannforbruk. Av disse er<br />
Fellesslakteriet, Hansa Borg Bryggerier og Peterson størst.<br />
Borregaard har eget vannverk som dekker både prosessvann<br />
og i all hovedsak vann til annen forsyning på deres<br />
område. De 15 største abonnentene kjøper tilsammen ca<br />
10% av vannet som produseres.<br />
Beregninger viser at totalt vannforbruk fordeler seg slik:<br />
Områdesøk etter registrering av vannlekkasje<br />
Aktuelle tiltak<br />
• Det er tilstrekkelig kapasitet på både kilde- og<br />
behandlingssiden langt utover planperioden. Dersom<br />
en velger å nedlegge Isesjø som omtalt tidligere, må<br />
det etableres reserveløsning med tilsvarende kapasitet<br />
(10.000 m 3 /døgn).<br />
Lekkasjer<br />
48%<br />
Husholdning<br />
32%<br />
• For å forsyne utbyggingsområdene som er definert i<br />
<strong>kommune</strong>planen, må det gjøres noen mindre tiltak.<br />
Det gjelder bla. forsyning til boligfeltene Kløvningsten/<br />
Bergheim, Grothfeltet og området til turist- og reiseformål<br />
ved Høk.<br />
• Eventuelt nytt Østfold sykehus ved Kalnes og nye næringsarealer<br />
ved E6 vil bli dekket via den nye ledningen for<br />
reservevann.<br />
Annet<br />
forbruk<br />
5%<br />
Næringsvirksomhet<br />
15%<br />
• Ny forsyningsledning mellom Kampenes og Ise er foreslått.<br />
Det er i dag forsyning til Kampenes, mens Ise får vann<br />
via sjøledning i Isesjø. Vann- og avløpsledning foreslås<br />
lagt i samarbeid med Statens vegvesen dersom det blir<br />
besluttet å anlegge gang/sykkelvei på strekningen.<br />
Det er bare ca 100 av totalt ca 2 700 fritidsboliger som har<br />
kommunal <strong>vannforsyning</strong>.<br />
• Det gjøres mindre tiltak for å tilpasse trykket til ønsket nivå.<br />
9
Hovedmål 3- Sikkerhet i <strong>vannforsyning</strong>en<br />
Dvs.: Det skal være minst 2 uavhengige kilder som kan<br />
levere vann med fullgod kvalitet til forsyningsnettet.<br />
§§<br />
Krav<br />
Kravene til leveringssikkerhet er gitt i Drikkevannsforskriften,<br />
som i § 11 sier at:<br />
“Vannverkseier skal gjennomføre nødvendige tiltak og<br />
ut arbeide driftsplaner for å kunne levere tilstrekkelige<br />
mengder av drikkevann under normale forhold.<br />
Vannverkseier skal gjennomføre nødvendige beredskapsforberedelser<br />
og utarbeide beredskapsplaner jf. lov av 23.<br />
juni 2000 nr. 56 om helsemessig og sosial beredskap og<br />
forskrift av 23. juli 2001 nr. 881 om krav til beredskapsplanlegging<br />
og beredskapsarbeid, for å sikre levering av<br />
tilstrekkelige mengder drikkevann også under kriser og<br />
katastrofer i fredstid, og ved krig.”<br />
Filterstyring Baterød vannverk<br />
Hovedretning videre<br />
• Det skal være rentvannsbasseng med volum som tilsvarer<br />
minst 24 timers gjennomsnittlig forbruk. For øvrig skal<br />
leveringssikkerheten ivaretas som forlangt i Drikkevannsforskriften.<br />
Dagens situasjon 2005<br />
Kravene til leveringssikkerhet for Baterød og Isesjøs<br />
forsynings områder er delvis ivaretatt ved at:<br />
• Det er bassenger med rentvann som har kapasitet til å<br />
levere vann i til sammen ca 24 timer i tilfelle svikt ved<br />
vannproduksjonen eller -overføringen.<br />
• Baterød vannverk kan dekke hele <strong>kommune</strong>ns vann behov<br />
i tilfelle utfall av Isesjø vannverk.<br />
• Minst 90% av abonnentene skal være knyttet til<br />
kommunal ledning med 2-sidig forsyningsmulighet.<br />
• Ved ledningsbrudd skal normalt ingen abonnent være<br />
uten vann i mer enn 8 timer på dagtid. Hvis utbedring<br />
krever lengre tid, skal det ordnes alternativ forsyning.<br />
Dersom det er behov for planlagte avbrudd i forsyningen<br />
som varer utover 4 timer skal det kunngjøres på forhånd.<br />
Aktuelle tiltak<br />
• Det ble i 2004 inngått avtale mellom MOVAR (Mosseregionens<br />
vannverk), Fredrikstad <strong>kommune</strong> og <strong>Sarpsborg</strong><br />
<strong>kommune</strong> om etablering av en reservevannsledning med<br />
tilhørende pumpestasjoner mellom de tre vannverkene.<br />
Anlegget skal være etablert innen år 2008.<br />
Klassisk lytteutstyr ved lekkasjesøking<br />
Ved kortvaring driftsstans ved Baterød vannverk dekkes<br />
forsyningen fra rentvannsbassenger på ledningsnettet. Ved<br />
langvarig driftsstans er det ikke tilstrekkelig kapasitet på<br />
behandlingssiden til å dekke <strong>kommune</strong>ns behov.<br />
Ved Jelsnes vannverk vil det være 2 døgns reserve i<br />
bassengene ved driftsstans. Utover dette må vann<br />
transporteres i tankbil. For Agnalt vannverk er leveringssikkerheten<br />
ivaretatt ved transport med tankbil.<br />
10<br />
Når dette anlegget er etablert, vil <strong>Sarpsborg</strong> ha dekket sitt<br />
behov for reserveforsyning også i tilfelle utfall av Baterød<br />
vannverk. Samtidig har <strong>Sarpsborg</strong> forpliktet seg til å levere<br />
inntil 172 l/s = 14 860 m 3 /d i tilfelle utfall av Fredrikstads<br />
vannverk. Baterød alene vil ikke ha kapasitet nok til å<br />
levere dette i tillegg til eget forbruk i <strong>Sarpsborg</strong>, og Isesjø<br />
vannverk eller annen løsning må da være operativ.<br />
• For å kunne levere eller motta tilstrekkelige mengder<br />
vann til eller fra reserveforsyningen, må det gjøres noen<br />
tiltak på <strong>kommune</strong>ns nett, spesielt må forbindelsen fram<br />
til ledningen ved Tune kirke utvides med en ny ledning i<br />
Madam Arnesens vei.<br />
• Jelsnes vannverk foreslås nedlagt og erstattet av en overføringsledning<br />
(i felles anlegg med avløp) fra Brunsbydalen<br />
til Jelsnes. Kommunen må ha reservedeler slik at<br />
utbedring av overføringsledningen, som krysser Glomma,<br />
kan utbedres raskt.<br />
• Øvrige tiltak på basseng- og distribusjonssiden foreslås<br />
som følger: Det bør etableres et basseng på østsiden av<br />
Skjebergkilen for å bedre sikkerheten i forsyningen.<br />
• Vannverket må til enhver tid ha en oppdatert beredskapsplan<br />
for <strong>vannforsyning</strong>en.
Hovedmål 4 - Effektiv <strong>vannforsyning</strong><br />
Dvs: Vannforsyningen skal skje på en totaløkonomisk<br />
optimal måte for abonnentene.<br />
Dagens situasjon 2005<br />
<strong>Sarpsborg</strong> har gebyr for vann (eks mva) på kr 6,50 pr m 3 .<br />
Det tilsvarer et årsgebyr på 1300kr for en standardbolig på<br />
120 m 2 med stipulert forbruk på 200 m 3 . Sammenlignet<br />
med gjennomsnittet for Østfold og for hele landet (unntatt<br />
Oslo) har <strong>Sarpsborg</strong> relativt billig vann:<br />
Årlig vanngebyr<br />
std. bolig<br />
<strong>Sarpsborg</strong> Østfold Hele landet<br />
ekskl. Oslo<br />
kr. 1300,- kr. 1656,- kr. 2033,-<br />
Vannforsyningsvirksomheten finansieres fullt ut gjennom<br />
vanngebyrene.<br />
Vannforsyningen forvaltes, drives og vedlikeholdes av<br />
kommunalt ansatte. Totalt benyttes det ca 15 årsverk,<br />
hvorav ca 11 årsverk til drift og vedlikehold. Organisasjonen<br />
drives etter bestiller - utfører modellen.<br />
Av den totale vannmengden som leveres på nettet i<br />
<strong>Sarpsborg</strong>, regner en med at ca. halvparten, eller ca 250 liter<br />
pr person pr døgn, forsvinner i lekkasjer. Dette er relativt<br />
mye i norsk sammenheng. I tillegg til at det medfører ekstra<br />
kostnader for <strong>vannforsyning</strong>en, gir det også økte kostnader<br />
for avløpsbehandlingen i og med at mye av lekkasjevannet<br />
trenger inn i avløpsnettet.<br />
Det fornyes ledningsanlegg for ca 6 mill kr årlig. Dette er<br />
nok til ca 3 km ledninger i bymessige strøk forutsatt felles<br />
prosjekt med avløpsanlegg.<br />
I NORVARS ”Benchmarking-prosjekt”, hvor en bl.a. sammenligner<br />
<strong>vannforsyning</strong>ssektoren i en del <strong>kommune</strong>r, kommer<br />
<strong>Sarpsborg</strong> dårlig ut når det gjelder standard på ledningsnettet<br />
fordi det er store lekkasjer.<br />
Ca 30% av ledningsnettet i <strong>Sarpsborg</strong>, tilsvarende ca 120<br />
km er lagt før 1950. Ca 17% (ca 70 km) er lagt i perioden<br />
1950-1969. En vet av erfaring at både gamle ledninger<br />
fra før annen verdenskrig og nyere ledninger fra perioden<br />
1950-69, kan være dårlige og utsatt for hyppige brudd og<br />
lekkasjer. Det oppdages ca 70 brudd på de kommunale ledningene<br />
hvert år.<br />
Hovedretning videre<br />
• Vannforsyningen i <strong>Sarpsborg</strong> skal være blant de 5 billigste<br />
målt mot sammenlignbare <strong>kommune</strong>r (gruppe 13 i<br />
KOSTRA) regnet som total årskostnad pr m 3 levert vann.<br />
Vannverket skal ha karakteren ”God” i Benchmarkingprosjektet<br />
eller tilsvarende.<br />
• Ledningsnettet skal utbedres og fornyes for effektivt å<br />
motvirke forfall.<br />
• Lekkasjeandelen skal reduseres betydelig. Det skal<br />
gjennomføres analyser (økonomiske og tekniske) for å<br />
fastsette endelig mål for optimal lekkasjeandel.<br />
• Alle kostnader til <strong>vannforsyning</strong>en skal dekkes via<br />
vanngebyrene.<br />
• Gebyrene skal oppfattes som rettferdige.<br />
Aktuelle tiltak<br />
• Det må kontinuerlig gjøres tiltak på transportsystemet<br />
for å motvirke forfall. Det er nylig utarbeidet en<br />
saneringsplan for ledningsnettet i <strong>Sarpsborg</strong> (Tiltaksanalyse<br />
og tiltaksvurdering, Interconsult 2004). Planen<br />
konkluderer med at det bør utbedres 3,5-4 km vannledning<br />
pr. år. Det er utpekt 13 km som har 1. prioritet<br />
og 34 km som har 2. prioritet, totalt ca 47 km, dvs 10-12<br />
års tiltak. Planen foreslår at det etableres et sikrere og<br />
mer bærekraftig system for prioritering av tiltak enn hva<br />
en har i dag.<br />
• Lekkasjesøking og -utbedring må intensiveres. Det må<br />
gjennomføres en nærmere analyse av hvor langt ned i<br />
lekkasjer det er hensiktsmessig å komme for <strong>Sarpsborg</strong>.<br />
Erfaring fra andre <strong>kommune</strong>r tyder på at det ofte ikke er<br />
lønnsomt å redusere lekkasjeandelen til under 20-25%.<br />
Tiltakene sees i sammenheng med rehabiliteringstiltakene.<br />
Administrative tiltak<br />
Gebyrregulativet bør tilpasses mulighetene som nye<br />
forskrifter gir. Årsgebyret foreslås todelt med en fast del og<br />
en forbruksavhengig del. For å få et gebyr som oppfattes å<br />
være rettferdig og for å motivere til vannsparing, foreslås<br />
det på lengre sikt vurdert innføring av vannmålere hos alle<br />
abonnenter. Det er dermed ikke anbefalt å gjennomføre det<br />
samtidig med innføring av todelt årsgebyr.<br />
I gebyrregulativet i dag er tilknytningsgebyret mer symbolsk<br />
med 100 kr for vann og 100 kr for avløp pr. abonnent. For å<br />
redusere effekten på årsgebyret av nye investeringer, kan<br />
en øke tilknytningsgebyret. Det kan gjøres for enten alle<br />
nye abonnenter eller for spesielle områder hvor vannanlegg<br />
medfører vesentlig høyere kostnader enn de øvrige.<br />
Det er behov for å utarbeide ny<br />
VA-norm for <strong>kommune</strong>n<br />
for å sikre kvaliteten<br />
av de arbeidene som<br />
gjøres på ledningsnettet.<br />
Vannrør i en gammel kum Vannrør i en ny kum anno 2005<br />
11
<strong>Sarpsborg</strong> <strong>kommune</strong> er knyttet til <strong>vannforsyning</strong> fra Halden<br />
(ved Ingedal) og fra Fredrikstad (ved Solli).<br />
Hovedretning videre<br />
• Kommunen skal legge til rette for at minst 94% av de fastboende<br />
i <strong>kommune</strong>n kan være tilknyttet den kommunale<br />
<strong>vannforsyning</strong>en innen år 2016. (I dag er 92% tilknyttet)<br />
• Kommunen skal legge til rette for at minst 30% (ca<br />
1100) av alle fritidseiendommer i <strong>kommune</strong>n kan være<br />
tilknyttet den kommunale <strong>vannforsyning</strong>en innen år<br />
2016. (I dag er bare ca 100 av 2 700 fritidseiendommer<br />
tilknyttet.)<br />
• Fastboende prioriteres foran fritidsbebyggelse ved videre<br />
utbygging<br />
Aktuelle tiltak<br />
For <strong>vannforsyning</strong> til områder med fritidsbebyggelse er<br />
det allerede vedtatt et prosjekt med framføring av vann til<br />
Ullerøy og Karlsøyene. Gjennomføringen er gjort avhengig<br />
av at minimum 200 eiendommer forpliktet seg til å koble<br />
seg til. Prosjektet er da forutsatt å være mer eller mindre<br />
selvfinansierende, dvs framtidige vanngebyrer vil dekke<br />
investeringene.<br />
Vannlekkasje i Klevaveien<br />
Hovedmål 5 - Tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong><br />
utenfor dagens forsyningsområde<br />
Dvs.: Kommunen vil bidra til at alle beboere i <strong>kommune</strong>n<br />
får tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong>.<br />
Videre foreslås det å anlegge nye hovedledninger i området<br />
rundt Skjebergkilen. Områdene som bør dekkes er primært<br />
Løkkevika og Grimsøya, men også Revebukta og Sandvika/<br />
Sildevika og Gressdal er aktuelle for forsyning. Totalt er det<br />
ca 900 fritidseiendommer og noen boliger. Ved gjennomføringen<br />
må <strong>vannforsyning</strong> og avløp sees i sammenheng.<br />
Naturlig rekkefølge på utbyggingen er vist på neste side.<br />
Endelig prioritering av rekkefølge må sees i sammenheng<br />
med avløpsledninger.<br />
Kommunen bør tilby de private vannverkene og enkeltforsyningene<br />
veiledning med hensyn til undersøkelse og tiltak<br />
for forbedring av vannkvaliteten.<br />
§§<br />
Krav<br />
Kommunen er ikke lovpålagt å føre fram vann eller å sørge<br />
for vann til den enkelte innbygger. Som planmyndighet er<br />
det naturlig at <strong>kommune</strong>n tar et visst ansvar for å sørge for<br />
tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong>, også for dem som ikke har<br />
kommunalt vann i dag.<br />
Kravene til godkjent drikkevann i hht Drikkevannsforskriften<br />
gjelder for vannverk som forsyner minst 20 husstander (inkludert<br />
hytter) eller minst 50 personer, eller næringsmiddelvirksomhet,<br />
helseinstitusjon, skole eller barnehage. For ikke<br />
godkjenningspliktig <strong>vannforsyning</strong> gjelder Drikkevannsforskriftens<br />
krav som veiledende norm.<br />
Dagens situasjon<br />
8% av <strong>kommune</strong>ns innbyggere og ca 95% av fritidsbebyggelsen<br />
har ikke kommunal <strong>vannforsyning</strong>. Vannkvaliteten<br />
hos disse er ukjent. Det er grunn til å anta at den<br />
er svært varierende, og i mange tilfeller utilfredsstillende.<br />
Det er registrert 8 private fellesvannverk. Det foreligger<br />
ikke utfyllende opplysninger om disse. Noen få husstander i<br />
12<br />
Inspeksjon av vannkum
Forslag til utbygging av kommunalt ledningsnett i Skjebergkilen 2012-2016<br />
FREDRIKSTAD<br />
A<br />
B<br />
Høysand<br />
Sandvika<br />
Foreslått<br />
ledningstrasé<br />
Revebukta<br />
Skjebergkilen<br />
C<br />
Sildevika<br />
E6<br />
Høk<br />
Strekning Ledningslengde Område Potensielle<br />
abonnenter<br />
H<br />
Ullerøy<br />
D<br />
Gressdal<br />
A 800 Sandvika 80<br />
B 600 Sildevika 70<br />
C 2400 Gressdal 80<br />
D 2400 Løkkevika 250<br />
E 1200 Grimsøya I 100<br />
F 2600 Grimsøya II 90<br />
G 2300 Grimsøya III 110<br />
H 3600 Revebukta 150<br />
i 3000 Ullerøy/<br />
Løkkevika<br />
Løkkevika<br />
i<br />
E<br />
F<br />
Grimsøya I<br />
Grimsøya II<br />
G<br />
Grimsøya III<br />
13 HALDEN<br />
SAMMENSTILLING AV TILTAK<br />
Nedenfor vises tiltakene, som er nevnt tidligere i planen,<br />
med kostnadsoverslag (i 2005 kr):<br />
Tiltaknr<br />
(se kart)<br />
Beskrivelse<br />
Kost.<br />
mill kr<br />
13<br />
Investering fordelt på år<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016<br />
1 Oppgradering av Baterød vannverk 55 22 5 0 0 11 11 6<br />
2 Reserveledning til/fra MOVAR og<br />
Fredrikstad (<strong>Sarpsborg</strong>s andel) 36 11 9 10 6<br />
3 Nedleggelse av Jelsnes og overføring<br />
fra hovedvannverket 2 2<br />
4 Etablering av reserveforsyning fra<br />
Borregaard 10 5 5<br />
5 Nedleggelse av Isesjø vannverk, inkl. tiltak<br />
for å styrke overføringskapasiteten. 2 2<br />
6 Gjennomføre framføring av planlagt<br />
vann til Ullerøy og Karlsøy<br />
7 Ledning mellom Kampenes og Ise<br />
(felles med avløp)<br />
2 2<br />
2 2*<br />
8 Ledning ved Strandbekkbakken (Ullerøy) 2 2<br />
9 Framføring av ledningsanlegg til<br />
(fritids)bebyggelse rundt Skjebergkilen 20 4 4 4 4 4<br />
Diverse nyanlegg til eksisterende og ny<br />
bebyggelse/virksomhet 14 3 3 3 1 1 1 1 1<br />
Rehabiliteringstiltak og lekkasjereduksjoner<br />
på nettet 98 6 6 6 7 7 8 8 10 10 10 10 10<br />
SUM 243 41 25 26 21 23 20 15 15 15 14 14 14<br />
* Prosjektet forutsetter et samarbeide med Statens vegvesen. Dersom<br />
ikke prosjektet blir prioritert av Vegvesenet, vil vannledning (og avløp) fra<br />
Kampenes til Ise bli forsinket eller eventuelt utgå.
Sammenstilling av tiltak - <strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong> 2005 - 2016<br />
VÅLER<br />
SKIPTVET<br />
Glomma<br />
RAKKESTAD<br />
RÅDE<br />
Varteig<br />
Agnalt vannverk<br />
Jelsnes vannverk<br />
3<br />
2<br />
Baterød vannverk<br />
1<br />
4<br />
7<br />
Isesjø<br />
FREDRIKSTAD<br />
Isesjø vannverk<br />
5<br />
8<br />
1 Oppgradering av Baterød vannverk<br />
2 Reserveledning til/fra MOVAR og Fredrikstad<br />
(<strong>Sarpsborg</strong>s andel)<br />
3 Nedleggelse av Jelsnes og overføring fra<br />
hovedvannverket<br />
4 Etablering av reserveforsyning fra Borregaard<br />
6<br />
9<br />
HALDEN<br />
5 Nedleggelse av Isesjø vannverk, inkl. tiltak for å<br />
styrke overføringskapasiteten.<br />
6 Gjennomføre framføring av planlagt vann til<br />
Ullerøy og Karlsøy<br />
7 Ledning mellom Kampenes og Ise (felles med<br />
avløp)<br />
8 Ledning ved Strandbekkbakken (Ullerøy)<br />
HVALER<br />
Skjebergkilen<br />
9 Framføring av ledningsanlegg til<br />
(fritids)bebyggelse rundt Skjebergkilen<br />
14<br />
SVERIGE
ØKONOMISKE KONSEKVENSER<br />
Vannforsyningen skal skje til selvkost, omtalt som gebyrgrunnlaget.<br />
I gebyrgrunnlaget inngår kapitalkostnader og<br />
driftskostnader.<br />
Det fremtidige gebyrgrunnlaget vil bestå av kostnader for<br />
eksisterende anlegg og nyanlegg vist i diagrammet under.<br />
Totalt er det beregnet at gebyrgrunnlaget vil utvikle seg<br />
som følger, i 2005 priser:<br />
Utvikling av totalt gebyrgrunnlag 2005 - 20016<br />
1000 kr/år<br />
40 000<br />
35 000<br />
30 000<br />
25 000<br />
20 000<br />
15 000<br />
10 000<br />
5 000<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Totalt gebyrgrunnlag<br />
Driftskostnader<br />
Kapitalkostnader<br />
2012 2013 2014 2015 2016<br />
Driftskostnadene er forventet å holde seg tilnærmet<br />
konstante med unntak av en reduksjon fra og med år 2009<br />
når Isesjø vannverk er foreslått nedlagt.<br />
Kapitalkostnadene vil øke som følge av en større<br />
investerings takt enn tidligere. Kapitalkostnadene er<br />
beregnet ut fra en rente på 4,5 %, som er noe mer enn hva<br />
man i gjennomsnitt betaler i dag. Endring i rente nivået vil<br />
påvirke gebyrgrunnlaget i betydelig grad. Med en rente på<br />
6 % vil kapitalkostnadene bli ca 2,5 mill kr høyere i 2010 og<br />
ca 3,2 mill høyere i år 2016.<br />
De totale kostnadene (gebyrgrunnlaget forutsatt 4,5%<br />
rente) øker altså fra ca 27,3 mill kr i 2005 til ca 38,0 mill<br />
kr i år 2016. Endringer som følge av prisstigning, kommer<br />
i tillegg.<br />
Forventet gebyrutvikling 2005 - 2016<br />
Årsgebyr kr pr<br />
std abonnement<br />
(eks. mva)<br />
2000<br />
1800<br />
År<br />
6% rente<br />
4,5% rente<br />
r kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr<br />
Økningen er nødvendig for å finansiere de tiltak som er beskrevet,<br />
og for å få standarden på et nivå som tilfredsstiller<br />
målsettingene i planen.<br />
1600<br />
1400<br />
En standardbolig på 120 m 2 med et stipulert forbruk på 200<br />
m 3 , betaler kr. 1300,- pr år (eks. mva).<br />
Når gebyrgrunnlaget øker, vil også vanngebyrene øke. Med<br />
4,5% rente beregnes gebyret å øke til kr. 1600,- pr år i 2016.<br />
Dersom renter øker til 6% vil gebyret i 2016 være kr. 1740,-<br />
pr år. Dette er vist i diagrammet til høyre.<br />
15<br />
1200<br />
1000<br />
2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016<br />
År