Juristkontakt 1 - 2009
Juristkontakt 1 - 2009
Juristkontakt 1 - 2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Magasinet for hele jus-Norge<br />
www.juristkontakt.no<br />
NR 1 – <strong>2009</strong> 43. ÅRGANG<br />
JURISTkontakt<br />
Forslag til<br />
ny straffelov<br />
klart<br />
Blant<br />
rockedoktorer<br />
og fuskelapper<br />
Norges mann<br />
møter Obama<br />
godt forberedt<br />
Erling Kagge<br />
Satser i<br />
Shanghai<br />
Googling<br />
kan gi deg<br />
jobben<br />
Først tok han jussen<br />
– så tok han polene
Aktuelle bøker!<br />
Inge Lorange Backer<br />
Barneloven Kommentarutgave<br />
2. utgave<br />
Barneloven regulerer rettslige sider av<br />
forholdet mellom barn og foreldre:<br />
hvem som er foreldre, foreldreansvar,<br />
samværsrett og underholdsplikt.<br />
Andre utgave er betydelig endret og den<br />
redegjør grundig for innholdet av hver<br />
enkelt paragraf etter disse endringene<br />
og ser lovens bestemmelser i sammenheng<br />
med annen lovgivning, særlig den nye<br />
tvisteloven. Boken har rikholdige<br />
henvisninger til lovforarbeider,<br />
rettspraksis og juridisk litteratur.<br />
Pris 699,-<br />
Aase Gundersen og Are Stenvik (red.)<br />
Aktuell immaterialrett<br />
Aktuell immaterialrett spenner over store<br />
deler av immaterialretten og beveger seg<br />
dessuten inn på tilgrensende fagområder,<br />
blant annet konkurranserett, kontraktsrett,<br />
alminnelig formuerett, markedsrett<br />
og prosessrett. Fellesnevnerne for<br />
spørsmålene som tas opp er at de har<br />
blitt aktualisert av den rettslige og<br />
kommersielle utviklingen, og at de har<br />
betydning i det praktiske rettsliv.<br />
Pris: 569,-<br />
Johan Giertsen<br />
Gransking<br />
Denne boken gir en oversikt over hva<br />
gransking er, og hva det innebærer for<br />
dem som berøres. Gransking er en<br />
undersøkelsesform som en offentlig etat<br />
eller et foretak ofte setter i verk etter<br />
større ulykker eller andre ekstraordinære<br />
begivenheter. Formålet er som regel å<br />
klarlegge faktiske forhold og ansvarsforhold.<br />
Gransking er ikke lovregulert.<br />
Pris: 399,-<br />
Ørnulf Hagen, Kåre Lilleholt og Christian Fr. Wyller<br />
Eierseksjonsloven<br />
Kommentarutgave<br />
Denne kommentaren er et sentralt verktøy<br />
for alle som arbeider med eierseksjonsloven.<br />
Andre utgave gir en oppdatert og grundig<br />
fremstilling av regelsettet på bakgrunn av<br />
lovens forarbeider og rettspraksis gjennom<br />
de ti årene som er gått siden loven tok til<br />
å gjelde. Første utgave utkom i 1999.<br />
Pris: 599,-<br />
Alf Petter Høgberg og Ulf Stridbeck (red.)<br />
Hvitvasking<br />
De siste 15 årene har det skjedd en nærmest<br />
eksplosiv utvikling av hvitvaskingsreglene<br />
både nasjonalt, regionalt og internasjonalt.<br />
Fra å være en nærmest ikke-eksisterende<br />
forbrytelseskategori, snakkes det nå<br />
om hvitvaskingsforbrytelsen som<br />
"den globale kriminalitetens mor" og<br />
"den mekanisme som gir økonomiske<br />
forbrytelser mening". I denne boken presenteres<br />
en rekke av forskningsresultatene fra det såkalte<br />
hvitvaskingsprosjektet ved Universitetet i Oslo.<br />
Pris: 399,-<br />
Nicolay Skarning<br />
Nedbemanning og sluttpakker<br />
Å foreta en nødvendig nedbemanning av<br />
arbeidsstokken kan være en vanskelig og<br />
ubehagelig prosess for en bedrift. Mange<br />
spørsmål dukker opp og konflikter kan lett<br />
oppstå. Hvordan bør nedbemanningen<br />
legges opp, skal vi ha sluttpakker og hvor<br />
store skal sluttpakkene eventuelt være,<br />
er spørsmål som besvares i boken.<br />
Boken er et hjelpemiddel både for<br />
bedriften og den ansatte.<br />
Pris: 349,-<br />
2. utgave<br />
Kjøp bøkene i bokhandelen eller<br />
• På tlf 24 14 76 55 • På fax 24 14 76 56<br />
• E-post: bestilling@universitetsforlaget.no<br />
• Internett: www.universitetsforlaget.no
Innhold<br />
5<br />
6<br />
Leder<br />
Erling Kagge<br />
6<br />
Erling Kagge<br />
Jurist, polfarer og forlegger.<br />
12<br />
Ny straffelov<br />
14<br />
Siden sist<br />
16<br />
24<br />
Obama og ambassadørene<br />
Arbeidstilsynet ser på<br />
advokatbransjen<br />
16<br />
Nye koster<br />
Obama får 8 000 nye medarbeidere.<br />
26<br />
Google-søk kan avgjøre<br />
30<br />
Advokat myrdet i Moskva<br />
32<br />
36<br />
HV-jurister<br />
Norsk advokat i Kina<br />
26<br />
Søker på Google<br />
Selvfølgelig googler jeg meg selv,<br />
sier jurist Leila Rasthe.<br />
42<br />
Min arbeidsplass:<br />
Universitetet i Agder<br />
44<br />
Bokanmeldelse<br />
45<br />
46<br />
54<br />
Kari Østerud mener<br />
Fag / Meninger / Debatt<br />
– Bernt Frydenberg<br />
– Gry Hellberg Munthe<br />
– Svein Bjørberg<br />
– Roger Helde<br />
– Marianne Kringlebotn<br />
– Merethe Sunde<br />
– Kvinnenettverk i Bergen<br />
Stilling ledig<br />
32<br />
36<br />
HV-jurister<br />
Sten Løitegaard leder Heimevernets<br />
juristkorps.<br />
Shanghaiet<br />
Advokat Geir Sviggum kan mer<br />
enn å spise med pinner.<br />
63<br />
Nytt om navn<br />
”<br />
Bernt<br />
Mange politikere gjør en utmerket jobb, som meget vel kan<br />
kvalifisere for en fylkesmannsstilling eller en annen statlig toppstilling.<br />
Men jeg har vanskelig for å tro at en politiker alltid vil være bedre<br />
kvalifisert for en slik stilling enn en søker med annen bakgrunn<br />
Frydenberg, på side 46
KURSOVERSIKT <strong>2009</strong><br />
OSLO<br />
KURS I LEDELSE<br />
Tirsdag 24.- onsdag 25.februar<br />
Tirsdag 8.- onsdag 9. september<br />
Sted: Bjørvika Konferansesenter, Oslo.<br />
Kursleder: Bjørn-Frode Jacobsen, leder for DamsgaardGruppen og samarbeidspartner for<br />
Justitias Døtre.<br />
Deltagere: 10-13 deltagere.<br />
KURS I STYREARBEID<br />
Tirsdag 24. – onsdag 25. mars<br />
Onsdag 28. – torsdag 29. oktober<br />
Sted: Bjørvika Konferansesenter, Oslo.<br />
Kursledere: Bjørn-Frode Jacobsen, leder for Damsgaardgruppen, Finn Hvistendahl, styre- og<br />
rådgivningsarbeid, Hilde Barstad, kommunikasjonsdirektør Forsvarsbygg og Elisabeth Wille,<br />
Den norske Advokatforening<br />
Deltagere: maks 25 deltagere.<br />
Ønsker du å påta deg leder- og styreverv i fremtiden?<br />
Registrer deg nå på www.kvinneristyret.no !<br />
PÅMELDING<br />
Påmelding til aw@jus.no, eller på tlf: 22 03 50 17.<br />
Invitasjon til kurs vil også distribueres pr. e-post.<br />
Deltakelse på kurs i ledelse og praktisk styrearbeid blir godkjent som ikke-juridisk etterutdanning for advokater og<br />
advokatfullmektiger.<br />
Priser<br />
Kurs i ledelse kr 4000,-<br />
Kurs i styrearbeid kr 4000,-<br />
Nettverksmøte kr 150,-
Regjeringens<br />
«kvalifiserte angrep»<br />
<strong>Juristkontakt</strong><br />
Redaktør:<br />
Ole-Martin Gangnes<br />
omg@jus.no<br />
Journalist:<br />
Henrik Pryser Libell<br />
hpl@jus.no<br />
Design/layout:<br />
Inge Martinsen,<br />
07 Gruppen AS<br />
inge.martinsen@07.no<br />
Annonsesjef:<br />
Dagfrid Hammersvik<br />
dhamme@online.no<br />
MediaFokus AS<br />
Telefon: 64 95 29 11<br />
Telefaks: 64 95 34 50<br />
Abonnement:<br />
Kr 420,- pr. år (9 utgivelser)<br />
Redaksjonen forbeholder seg<br />
retten til å redigere eller<br />
forkorte innlegg.<br />
Innsendt stoff til neste nummer<br />
må være redaksjonen i hende<br />
innen 16. februar <strong>2009</strong>.<br />
Teknisk produksjon:<br />
07 Gruppen AS, Aurskog<br />
Redaksjonen avsluttet<br />
20. januar <strong>2009</strong><br />
Regjeringen ønsker å fjerne blasfemiparagrafen,<br />
men nå kommer et forslag som<br />
kobler blasfemi sammen med rasisme. Man<br />
ønsker at den såkalte rasismeparagrafen skal<br />
utvides til å omfatte noe man kaller «kvalifiserte<br />
angrep på religion eller livssyn». Det<br />
skal bli straffbart. Forslaget kommer i forbindelse<br />
med den nye straffeloven.<br />
Det ser ut til at man har saken om Muhammed-karikaturene<br />
friskt i minne. Da mobben<br />
raserte norske ambassader i forbindelse<br />
med karikatursaken, spurte <strong>Juristkontakt</strong> om<br />
norske jurister var skremt til taushet. For det<br />
var ikke særlig debatt i det offentlige rom om<br />
ytringsfriheten og juristenes rolle den gang.<br />
Men debatten har tydeligvis pågått i justisdepartementet<br />
– nå foreligger resultatet i forslaget<br />
til ny straffelov: Ytringsfriheten foreslås<br />
innskrenket.<br />
Justisminister Knut Storberget forsikrer<br />
selvfølgelig at ytringsfriheten ivaretas. Det<br />
er bare feil bruk av ytringsfriheten som skal<br />
straffes. Såkalt misbruk av ytringsfrihet. Retorikken<br />
er velkjent fra dem som har ønsket å<br />
vekke til liv den sovende blasfemiparagrafen.<br />
Men skal det å gjøre narr av ideer og dogmer<br />
nå kriminaliseres? Er det virkelig en ønsket<br />
utvikling i Norge? Og hvor går skillet mellom<br />
ideologi, religion eller livssyn? Det virker på<br />
forslaget som om grensen skal settes av dem<br />
som lager opptøyer. Ytringsfriheten blir kanskje<br />
ikke for amatører lenger. For ytringer<br />
skal ifølge forslaget være innenfor idealet av<br />
«sannhetssøkning, demokrati og individets<br />
frie meningsdannelse». Formuleringen er<br />
hentet fra Ytringsfrihetskommisjonens generelle<br />
bakteppe for forståelsen av ytringsfriheten.<br />
Men her brukes det som et nåløye for den<br />
enkelte ytring. Samtidig foreslår man forresten<br />
at det skal bli lettere for myndighetene å<br />
stenge nettsteder og fjerne innholdet.<br />
dagens versjon av straffelovens § 135 er det<br />
I allerede straffbart å «forhåne» eller<br />
«fremme ringeakt overfor» noen på grunn av<br />
deres livssyn eller religion. Men dette er altså<br />
ikke nok for regjeringen. «Angrep» på selve<br />
religionen skal være straffbart. Departementet<br />
sier også rett ut at man er redd for sammenstøt<br />
hvis man ikke gjør dette. – Et straffansvar<br />
som verner ulike religioner og den enkeltes<br />
religiøse følelser kan derfor avverge<br />
alvorlige konflikter i samfunnet. Dette kan i tiden<br />
fremover vise seg å bli viktigere enn før,<br />
ikke minst som en følge av den religiøse pluralismen<br />
som innvandringen til Norge har<br />
medført, heter det fra departementet. Det ser<br />
altså ut til å handle om at man vil hindre bråk.<br />
Så får takhøyden heller bli lavere. Men hva<br />
slags klima blir det i et sånt samfunn? Den<br />
sterkeste sensuren er jo ofte selvsensuren, så<br />
signalet om hva som er passende kommer<br />
nok ikke til å bli utfordret særlig.<br />
Mange har trukket linjene til det som foregår<br />
i FNs menneskerettighetsråd, hvor<br />
organisasjonen av islamske stater har forsøkt<br />
å få vedtatt resolusjoner som skal forby kritikk<br />
av islam. – Noen av oss har fryktet at tanken<br />
bak dette skulle sildre ned både i resten av<br />
FN-systemet, EU-systemet og i de enkelte<br />
lands lovgiving. Hvis man skal ta justisdepartementet<br />
på ordet er det jo faktisk det som er i<br />
ferd med å skje, sier presseforbundets Per<br />
Edgar Kokkvold. Vi trenger ikke en lov for å<br />
beskytte mot religionskritikk. Men vi trenger<br />
en lov som beskytter mot rasisme. En klar<br />
linje bør dras mellom de to sakene. Bråk kan<br />
nok forslaget hindre, men det spørs om ikke<br />
dette gjør kamp mot rasisme vanskeligere.<br />
Regjeringen er inne på farlige veier her.<br />
Hva mener du? Bruk <strong>Juristkontakt</strong> som<br />
arena for debatt også om dette!<br />
Forsidefoto:<br />
Thomas Haugersveen<br />
<strong>Juristkontakt</strong> arbeider<br />
etter redaktørplakaten og<br />
er en del av Fagpressen.<br />
Utgiver:<br />
Tips redaksjonen:<br />
omg@jus.no<br />
eller 22 03 50 19<br />
mob. 48 24 83 52<br />
For annonser:<br />
dhamme@online.no<br />
tlf.: 64 95 29 11<br />
Ole-Martin Gangnes<br />
redaktør<br />
omg@jus.no<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 5
6 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Erling Kagge<br />
– om jus,<br />
poler, bøker<br />
og Rolex<br />
Vil du saksøkes, skal du fornærme eldre menn med<br />
æresfølelse, sier jurist og forlegger Erling Kagge.<br />
Forlagsbransjens billigbokramp har fortsatt Rolexuret<br />
han fikk etter pol ferdene. Men etter at han hadde gått til<br />
alle jordens tre poler, ble advokatyrket for nøkternt.<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
Foto Thomas Haugersveen<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 7
Nå er han mer opptatt å samle på russiske<br />
ikoner og å utgi brannfakler på forlaget<br />
sitt. Og mest av alt prioriterer han<br />
foreldremøter på barnas skole.<br />
– Den fjerde polen jeg besteg, og den<br />
som krevde meste arbeid etterpå, det var<br />
å smelle kjæresten min på tjukken, ler<br />
trebarnsfar Erling Kagge. Det er det aller,<br />
aller smarteste jeg har gjort, og det jeg er<br />
mest stolt over. Jeg er i det hele tatt en<br />
meget takknemlig kar, forteller Kagge<br />
Han ble verdenskjent for å ha gått alene<br />
til Sydpolen, besteget Mount Everest<br />
og vært på Nordpolen. Først for hver<br />
enkelt tur, og til slutt for å være blant de<br />
få som har vært på alle disse verdens «tre<br />
poler».<br />
Så grunnla han et av Norges mest suksessrike<br />
forlag. Kagge er dermed et skikkelig<br />
«bindestrekmennesker». Han er polfarer.<br />
Han er forlegger. Han er advokat.<br />
Han er, i alle fall delvis, filosof. Og så har<br />
han vært saksøkt.<br />
– En bok med en ganske liten injurie<br />
førte oss til tingretten, lagmannsretten,<br />
anker, kjæremålsutvalg og masse mer. Jeg<br />
har mistet oversikten selv, sier Kagge.<br />
Men legger til essensen av hva saken<br />
har lært ham.<br />
Fornærm eldre menn<br />
– Hvis du ønsker å saksøkes for injurier,<br />
så fornærm eldre menn med mye æresfølelse.<br />
Det er de som saksøker. Unge menn<br />
saksøker deg neppe. Heller ikke kvinner.<br />
Verken yngre eller eldre, sier han til<br />
<strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Kagge sier han godt kunne vært rettssaker<br />
foruten.<br />
– Vi forsøker å unngå å bli saksøkt ved<br />
å gjøre hjemmeleksene våre ordentlig.<br />
Men enhver står fritt til å saksøke den de<br />
vil i et demokrati.<br />
Selv om Kagge har advokatbevillingen<br />
i orden, prosederer han aldri forlagets<br />
saker selv.<br />
– En mann som er sin egen advokat<br />
har som kjent en idiot til klient, sier han,<br />
og bedyrer at han heller vil ha de beste<br />
blant oss.<br />
«De beste blant oss» inkluderer for<br />
Kagge forlags del Are Herrem på forretningsjuss<br />
og Kyrre Eggen på ytringsfrihet.<br />
– På saker som er litt annerledes, saker<br />
hvor man må gå litt hardere ut, bruker vi<br />
Tor Erling Staff, sier Kagge, som mener<br />
Staff er en mann man bør se opp til.<br />
– Han er en fantastisk personlighet.<br />
Han er et forbilde. Jeg mener ikke med<br />
det at jeg vil bli som ham, men jeg mener<br />
bare at det han gjør på mange måter er<br />
forbilledlig.<br />
Ser opp til Thon<br />
For ordet «helt» kommer alltid opp i et<br />
intervju med Kagge. Ingen kan gå til jordens<br />
tre poler og dominere Rolex-reklamene<br />
på hele 90-tallet uten å bli spurt<br />
om hvilke helter de selv har.<br />
Da svarer Kagge gjerne at Olav Thon<br />
egner seg som forbilde for mennesker<br />
som vil satse på forretninger.<br />
– Han viser at kapitalismen kan ha et<br />
verdig ansikt. Han har tjent penger og<br />
skapt mye i løpet av et langt liv, og til<br />
slutt ønsker han å gi dem tilbake til det<br />
samfunnet som har gitt ham mulighetene.<br />
Det synes jeg er en fantastisk historie.<br />
Det er viktig og riktig. Les boken om<br />
ham. Det følger stort ansvar med stor formue.<br />
Folk med eiendom må forvalte den<br />
riktig for å forsvare den private eiendomsretten<br />
som institusjon, sier Kagge.<br />
Som har utgitt bok om Thon.<br />
– Betyr dette at Erling Kagge kommer<br />
til å gi tilbake av sin formue?<br />
– Nåja. Det er ikke sikkert det blir så<br />
mye å gi tilbake. Uansett er jeg 45 år og<br />
slikt befinner seg veldig langt borte i<br />
horisonten nå.<br />
Du kan bruke jus til<br />
så mangt, til og med<br />
”i ekspedisjoner<br />
Ut på jus, aldri sur<br />
Ute av horisonten er også tiden som<br />
jurist, men Kagge er veldig glad for at han<br />
valgte å studere jus.<br />
– Det er et studium som tiltalte meg.<br />
Mange sier det skal være kjedelig. Jeg<br />
syntes aldri jus var kjedelig. Det var slitsomt<br />
med eksamener, ja, men det var et<br />
fint studium.<br />
Kagge skriver selv også. Hans siste<br />
boktittel var «Alt jeg ikke lærte på skolen».<br />
Det rimer vel med at han brukte<br />
mesteparten av de to siste årene før cand.<br />
jur-graden på å forberede Nordpolekspedisjonen<br />
i 1990.<br />
Erling Kagge og Børge Ousland ble de<br />
første til å krysse Nordpolen uten assistanse<br />
i 1990. I 1993 fulgte Kagge opp<br />
med å bli den første som gikk alene til<br />
Sydpolen. Det tok 50 dager og 1310 kilometer.<br />
Og ble nådd rett før 30-årsdagen<br />
hans.<br />
– Du kan bruke jus til så mangt, til og<br />
med i ekspedisjoner. Da mener jeg ikke<br />
bare til å skrive sponsoravtaler, som jo er<br />
viktig nok. Lærdommen fra jus gjorde at<br />
jeg lettere kunne se et problem fra flere<br />
synsvinkler, sier Kagge,<br />
Han beskriver seg selv som «ganske<br />
upraktisk», men en god problemløser. Og<br />
så understreker han at han gjerne vil bruke<br />
spalteplass i et juristblad til å takke<br />
sine prinsipaler på Hydro, Odd Ivar Biller,<br />
Per Christian Nordtømme og Anders<br />
Ringnes.<br />
– Jeg er takknemlig overfor Hydro for<br />
muligheten til å være i advokatyrket, og<br />
til mine kolleger den gangen. Jeg irriterer<br />
meg over behandlingen en kollega fra den<br />
tiden får i dag. Eivind Reiten. Jeg vet han<br />
er en redelig mann, sier Kagge. (Red anm:<br />
Dette intervjuet ble gjort før Reiten<br />
annonserte sin avgang)<br />
Hydros mann<br />
Kagge begynte rett i jobb som advokat på<br />
Hydro. Det var så rett på at han måtte<br />
avbryte innføringskurset i bedriften for å<br />
gå i gang med en konkret sak den første<br />
dagen på jobb.<br />
– Advokatjobben min bestod av to<br />
ting. Det første var forhandlinger og<br />
utformning av kontrakter. Det andre var å<br />
rydde opp i aluminiumskandalen fra<br />
noen år før, der selskapet ble lurt på flere<br />
måter, for om lag en halv milliard kroner.<br />
– Det er vanskelig å få internasjonale<br />
hvitsnippforbrytere i fengsel. Jobben vår<br />
som advokater var derfor ikke bare å få<br />
dem dømt, men av preventive hensyn å<br />
påføre dem uendelige mange problemer,<br />
forteller han.<br />
Takknemlig kan han også være til<br />
klokkeprodusenten Rolex. Og Rolex til<br />
Kagge. De ga ham nemlig en klokke i forbindelse<br />
med den første ekspedisjonen<br />
i1989. Det førte til at Kagge, sammen<br />
med operasangerinnen Kiri Te Kawana,<br />
var 90-tallets mest brukte Rolex-modell.<br />
Den samme klokken har han fortsatt.<br />
– Er du liksom forpliktet til å ha den<br />
på ved alle anledninger, da?<br />
– Nei. Men har du en Rolex, så bruker<br />
du jo ikke noe annet, sier han.<br />
8 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
”<br />
Har du en Rolex,<br />
så bruker du jo ikke<br />
noe annet<br />
Og det Kagge tjente mest på med<br />
Rolex-dealen var ikke pengene, men<br />
varemerket det var med å gjøre ham til.<br />
Da han i 1995 studerte filosofi på Cambridge<br />
var han anonym og ukjent igjen.<br />
Helt til noen av studentene så ham. I en<br />
Rolex-reklame.<br />
Femkroninger i telefonboksen<br />
Rolex-avtalen ble ikke dratt i land under<br />
studietiden på Universitetet i Oslo, men<br />
det var det mange avtaler for ekspedisjonen<br />
som ble.<br />
– For å si det sånn, Nordpolturen ble<br />
tenkt ut nede i aulakjelleren på jussen.<br />
Jeg sto uendelig mye i telefonkiosken<br />
innenfor Universitetsplassen og blåste<br />
mange femkroninger, sukker Kagge og<br />
husker tilbake.<br />
Planleggerne var ham selv, Børge Ousland,<br />
samt jusstudenten Geir Randby.<br />
Men Randby fikk en skiveutglidning<br />
underveis.<br />
Etter alle ekspedisjonene følte Kagge<br />
seg rett og slett for bortskjemt til å jobbe<br />
som advokat.<br />
Nordpolturen ble<br />
tenkt ut nede<br />
”i aulakjelleren på jussen<br />
– Jeg ville være min egen sjef, så jeg<br />
startet forlag, sier han.<br />
I dag har han kontorplass bak en stabel<br />
av bøker, i et hjørne av tiende etasje i<br />
Stortingsgaten i Oslo. Det er ingen tvil<br />
om at han er sjefen, sier han selv, selv om<br />
han kanskje er den mest uformelt kledde<br />
av de 14 ansatte på Kagge forlag. Han<br />
møter oss i grå t-skjorte og turbukse, med<br />
hvite sokker i godt brukte joggesko. Ikke<br />
akkurat prototypen på en forlegger.<br />
Bokmytteri<br />
Men så er han jo heller ikke noen typisk<br />
forlegger. Med råd fra mor og samboer i<br />
den etablerte delen av forlagsbransjen, laget<br />
Kagge revolusjon i forlagsbransjen i 1996.<br />
Om ikke revolusjonen, Kagge står til høyre<br />
for sentrum, så i alle fall jordskjelv.<br />
Det gjorde han ved å utgi tre bøker:<br />
Astrid Lindgren, Asbjørnsen og Moe og<br />
Familiens Store Kokebok. Ingen nyheter i<br />
tittelen, kanskje. Men de kostet 99 kroner<br />
og ble solgt på RIMI. «Systematisk salg av<br />
kvalitetslitteratur til lave priser i høye<br />
volumer», kaller Kagge forretningsideen.<br />
– Det er jo egentlig alle forleggeres<br />
våte drøm, sier Kagge.<br />
Kanskje var det derfor alle andre forlag<br />
ble så sinte. Forleggerforeningen var i<br />
harnisk. De etablerte forlagene runget ut<br />
i protest.<br />
– Jeg må takke de andre i bransjen for<br />
de utbruddene. Det skaffet oss en masse<br />
verdifull oppmerksomhet. De var mine<br />
beste markedsførere. Utrolig at de kunne<br />
gå så fem på, sier Kagge i ettertid.<br />
– Utrolig var det også at Forleggerforeningen<br />
satt på tv og mente at det var<br />
uhørt at Ibsen og annen kvalitetslitteratur<br />
ble solgt i supermarkeder. De burde jo<br />
tatt bølgen, sier Kagge.<br />
Forholdet til resten av bransjen har<br />
stabilisert seg med årene. Kagge er invitert<br />
på sommerfestene og julefestene.<br />
Men han går ikke. Han har ikke tid.<br />
– De beryktede hageselskapene da?<br />
– Ha, ha. De blir jeg ikke invitert til!<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 9
Utrolig at Forlegger-<br />
foreningen satt på tv<br />
og mente at det var uhørt<br />
at Ibsen ble solgt ”i supermarkeder<br />
Bokanbefalinger<br />
– Hvilke nyere bøker kan du anbefaler<br />
juristene?<br />
Kagge ramser opp:<br />
– David Rothkopf «Superklassen», fordi<br />
den handler om de menneskene som<br />
har mer makt enn andre og hvordan de<br />
omgås hverandre og bruker den makten.<br />
Harald Stanghelles og Kristin Clemets<br />
debattskrift om Kåre Willoch, fordi den<br />
handler om en av vår nære samtids viktigste<br />
premissleverandører og lovgivere.<br />
Han er ikke jurist, Willoch, men jeg tror<br />
nesten han gjerne ville vært det! Han<br />
snakker mye om jus. Kjell Ola Dahls<br />
«Lindemans tivoli», en dokumentaristisk<br />
roman om næringslivet i Norge, fordi den<br />
handler om makten i vår samtid. Og les<br />
boka «Korrupsjon i Norge». Nordmenn<br />
har tilsynelatende naive forestillinger om<br />
korrupsjon i egne miljøer.<br />
– Du anbefaler snart hele katalogen<br />
du…<br />
– Hehe. Det er ikke noe vanskelig. Vi<br />
har den beste dokumentar- og debatt listen<br />
av alle forlag i Norge. Uten tvil. Hvis<br />
du kan finne en bedre liste i Norge, da<br />
skal jeg gi deg en marsipangris.<br />
Manuskonvoluttene<br />
Men Kagge utgir ikke bare Ibsen og folkeeventyr.<br />
Tvert imot. Kagge gir ut alt fra<br />
romandebutanter til fotobøker, reisebøker,<br />
debattskrift, barnebøker, biografier<br />
om eiendomsgiganten Thon eller uteliggeren<br />
Hugo, Håvard Melnæs bok om Se<br />
og Hør og Espen Bogens bok om norsk<br />
dagligvarebransje, tegneserieroman om<br />
Arne Næss, Johan Galtung som ser Norge<br />
utenfra, romaner som Kongepudler og<br />
Frognerfitter, for å nevne noe.<br />
– Ja, hvem skrev egentlig<br />
Kongepudler?<br />
Kagge smiler. Det kan han jo ikke si.<br />
Skjønner jeg.<br />
– Hva gjør man egentlig på forlag?<br />
Leser man en masse manus?<br />
– Ja.<br />
– Alle?<br />
– Nei, nei. Ofte kan du se det på konvolutten<br />
at det er et manus du ikke kan lese.<br />
– Hvordan ser man det?<br />
Det klarer ikke Kagge å forklare.<br />
– Det bare... ser man. Man får fornemmelsen<br />
allerede når man får den i<br />
fanget.<br />
Men ikke alle manusene som blir bok<br />
er kommet i konvolutter. Ofte er det<br />
Kagge og forlagsredaktørene hans som<br />
selv kommer på en bok som burde vært<br />
laget og ber noen lage dem.<br />
Det gjelder for eksempel TV2 journalist<br />
Fredrik Græsviks bok om terroristen<br />
på Serena Hotell i Afghanistan.<br />
– Hvordan vet man hva folk er opptatt<br />
av?<br />
– Det er vanskelig å finne ut. Det er<br />
en del av kunsten å drive forlag, sier<br />
Kagge.<br />
Bøker han trodde skulle bli suksess,<br />
har feilet helt og bøker han ikke forventet<br />
skulle gjøre det stort er blitt<br />
bestselgere.<br />
Erling Kagge<br />
Født: 1963<br />
Utdannelse: Cand. jur i 1989.<br />
Tilleggsstudier i moralfilosofi<br />
i Cambridge<br />
Norsk jurist, eventyrer og forlegger.<br />
Han var først til Nordpolen uten<br />
assistanse (1990), førstemann alene<br />
til Sydpolen (1993) og besteg Mount<br />
Everest (1994). Han var også den første<br />
til å selge kvalitetslitteratur i<br />
dagligvareforretninger.<br />
Karriere: Sportsbutikk, internbud i<br />
Aftenposten, dagsjobber på brygga,<br />
advokat i Norsk Hydro i to år og foredragsvirksomhet<br />
etter ekspedisjonene.<br />
Fra 1996 sjef i forlaget Kagge.<br />
10 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Ny straffelov skal straffe vold hardere<br />
Justisminister Knut Storberget<br />
lanserte forslag til ny straffelov<br />
før jul. Forslaget inneholdt en<br />
skjerping av straffene for vold,<br />
en reduksjon av antallet minsterammer<br />
og varslet en politisk<br />
kontroll med dommernes<br />
straffeutmålinger.<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
Justisdepartementet forslag til ny straffelov<br />
er den største gjennomgangen av<br />
straffeloven siden 1902.<br />
– Dette er nok det største lovforslag<br />
det er mulig for en justisminister å legge<br />
frem i sin regjeringsperiode, sa Storberget,<br />
da han sammen med statssekretær og<br />
rådgivere delte ut odelstingsproposisjon<br />
nr 22 2008-09 til pressen i Borgarting<br />
lagmannsrett 19. desember.<br />
Forslaget innholder blant annet skjerpede<br />
straffer og Justisdepartementet<br />
varsler en «gjennomgåelse av rettspraksis»<br />
for å antyde «ønsket straffeskjerping». En<br />
konkret angivelse av skjerpingen og en<br />
strategi som er «mer forpliktende» for<br />
domstolene.<br />
Når det gjelder voldtekt, skal ingen som<br />
blir funnet skyldig i voldtekt til samleie få<br />
mindre enn tre års fengsel. Gruppevoldtekt<br />
og voldtekt som er særdeles grov og<br />
smertefull, kan gi lovens strengeste straff.<br />
– Jeg har tidligere uttalt at voldtekt er<br />
nesten drap. Vi må forstå alvoret i den<br />
integritetskrenkelsen som voldtekt er, sier<br />
justisminister Knut Storberget.<br />
Innstramninger<br />
Forslaget til ny straffelov inneholder følgende<br />
skjerpelser<br />
på straff:<br />
• Et «ordinært» drap får økt straff fra 10<br />
til 12 års fengsel.<br />
• Minstestraff for drap heves fra 6 til 8<br />
års fengsel.<br />
• Straffene for grov vold skal økes med<br />
1/3.<br />
• Kjønnslemlestelse/familievold får økt<br />
straff med 1/3.<br />
Helt på slutten av fjoråret presenterte justisminister Knut Storberget forslagene til<br />
endringer i straffeloven.<br />
• Grov voldtekt skal gi minimum 5 års<br />
fengsel, maksimum 21 år.<br />
• Minstestraff for voldtekt øker fra 2 til<br />
3 års fengsel.<br />
• En «gjennomsnittlig» voldtekt skal gi 4<br />
års fengsel mot 3 i dag.<br />
• Seksuelle overgrep mot barn under 14<br />
år skal defineres som voldtekt og får<br />
en minstestraff på 3 år.<br />
Stenge nettsteder<br />
– Antallet minsterammer går fra dagens<br />
noen og tretti til bare syv, sier Storberget.<br />
I de syv ligger blant annet en heving<br />
av minsterammen for drap fra dagens<br />
seks år til foreslåtte åtte.<br />
Forslaget inneholder dessuten flere<br />
forslag som allerede har vært luftet i<br />
media. Blant dem er doblet straff for<br />
bortføring av barn fra tre til seks år, og at<br />
forulemping av ansatte i barnevern og<br />
politi skal straffes hardere. Det blir også<br />
strengere straffer for grå miljøkriminalitet<br />
– som heves fra ti til femten år.<br />
Myndighetene gis enklere makt til å<br />
stenge nettsteder og påtalemyndighetene<br />
kan ha rett til å fjerne innholdet.<br />
Vinningskriminalitet skal imidlertid<br />
straffes mildere og æreskrenkelser skal<br />
avkriminaliseres.<br />
12 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Vil stanse «kvalifiserte angrep» på religion<br />
Blasfemiparagrafen byttes ut<br />
med en utvidelse av straffebudet<br />
om hatefulle ytringer. Religionskritikk<br />
skal kunne straffes<br />
ved at utvides skal gjelde «kvalifiserte<br />
angrep på trosretninger<br />
og livssyn». Presseforbundet<br />
og Human Etisk Forbund<br />
sier de er skremt over forslaget<br />
fra Storberget.<br />
Et av justisdepartementets forslag i den<br />
nye straffeloven er å oppheve blasfemiparagrafen.<br />
I stedet skal «rasismeparagrafen»,<br />
paragraf 135, utvides slik at «kvalifiserte<br />
angrep på trosretninger og livssyn»<br />
blir forbudt.<br />
Generalsekreær i Human-Etisk Forbund,<br />
Kristin Mile, reagerte sterkt.<br />
– Religioner skal ikke være beskyttet<br />
mot kritikk. Dette synes jeg er skrem-<br />
”<br />
Det er altså frykten for<br />
opptøyer, frykten for<br />
bråk, som nå faktisk kan føre<br />
til at det blir satt spørsmål<br />
ved noe av det mest<br />
grunnleggende i et samfunn<br />
mende, sier hun til nettavisen fritanke.no<br />
Mile syntes Storbergets forslag minner<br />
om debatten i FN, der muslimske<br />
land forsøker å stoppe religionskritikk i<br />
FNs Menneskerettighetsråd.<br />
Grunnleggende i et samfunn<br />
Generalsekretær Per Edgar Kokkvold i<br />
Norsk Presseforbund ser med bekymring<br />
på forslaget fra regjeringen.<br />
Kokkvold understreker at det ikke er<br />
noe poeng i å oppheve blasfemiparagrafen<br />
hvis det man får i stedet, er en annen<br />
paragraf er langt mer alvorlig – og ikke<br />
bare skal være en sovende paragraf.<br />
Også han trekker linjene til situasjonen<br />
i FNs menneskerettighetsråd i<br />
Genève, hvor organisasjonen av islamske<br />
stater har forsøkt å få vedtatt resolusjoner<br />
som søker å immunisere islam mot<br />
kritikk.<br />
– Dette er bekymringsfullt og ser jo<br />
også ut som en oppfølging av det som<br />
skjer i FNs menneskerettighetsråd. Om<br />
forslagene skulle bli vedtatt i Genève vil<br />
det ha begrensede konsekvenser for lovgivningen,<br />
men noen av oss har fryktet at<br />
tanken bak dette skulle sildre ned både i<br />
resten av FN-systemet, EU-systemet og i<br />
de enkelte lands lovgiving. Hvis man skal<br />
ta justisdepartementet på ordet er det jo<br />
faktisk det som er i ferd med å skje.<br />
– Det er altså frykten for opptøyer,<br />
frykten for bråk, som nå faktisk kan føre<br />
til at det blir satt spørsmål ved noe av det<br />
mest grunnleggende i et samfunn, nemlig<br />
retten til religions- og ideologikritikk, sier<br />
Kokkvold ifølge NTB.<br />
– Kan avverge alvorlige konflikter i samfunnet<br />
Justisdepartementet sier at juridisk vern<br />
av religiøse følelser blir viktigere enn før<br />
og at det kan avverge alvorlige konflikter.<br />
Det skriver departementet i sin vurdering<br />
i kapittelet om blasfemi i den nye straffeloven.<br />
Man åpner for at det man kaller<br />
«grovere former for angrep på religion<br />
eller livssyn» kan føre til straff.<br />
– Religiøs tro og overbevisning vil ofte<br />
forankres i de dypere lag av ens personlighet,<br />
og det vil kunne knytte seg sterke<br />
følelser til slike overbevisninger. Læresetninger<br />
av religiøs karakter vil fortsatt av<br />
mange bli holdt for å være hellige, skriver<br />
departementet.<br />
Og videre:<br />
– Et straffansvar som verner ulike religioner<br />
og den enkeltes religiøse følelser<br />
kan derfor avverge alvorlige konflikter i<br />
samfunnet. Dette kan i tiden fremover<br />
vise seg å bli viktigere enn før, ikke minst<br />
som en følge av den religiøse pluralismen<br />
som innvandringen til Norge har medført.<br />
Angrep på trossetningene i religio-<br />
ner som ikke har mange tilhengere i Norge,<br />
kan lettere enn før oppleves som et<br />
angrep på en minoritetsgruppe som har<br />
et særskilt behov for vern.<br />
– Dette behovet varetas delvis av<br />
straffeloven 2005 § 185 om straff for<br />
hatefulle ytringer (straffeloven 1902 §<br />
135 a), men ikke fullt ut. Departementet<br />
vil i stedet, i forbindelse med den kommende<br />
ikraftsettingsproposisjonen, fremme<br />
forslag om å utvide § 185 om hatefulle<br />
ytringer slik at denne bestemmelsen<br />
varetar behovet for et strafferettslig vern<br />
mot kvalifiserte angrep på trossetninger<br />
og livssyn, heter det.<br />
Departementet sier videre at ytringer<br />
skal kunne straffes hvis de er:<br />
– Forhånende eller på annen måte<br />
sterkt krenkende, fjernt fra ethvert saklig<br />
meningsinnhold og uten å inngå i de prosessene<br />
som ytringsfriheten legger til rette<br />
for; sannhetssøking, demokrati og individets<br />
frie meningsdannelse.<br />
Opprop mot straff for religionskritikk<br />
En protestkampanje mot straff for kritikk av religion<br />
er i gang. Forfattere som Ingvar Ambjørnsen,<br />
Roy Jacobsen, Anne B. Ragde og Walid al-Kubaisi<br />
er blant dem som protesterer.<br />
De som stiller seg bak oppropet, sier de ikke<br />
kan akseptere at det skal være et offentlig anliggende<br />
«å beskytte subjektive, religiøse følelser<br />
eller legitimere subjektive, religiøse følelser som<br />
gyldig argument i samfunnsdebatten».<br />
En slik politikk kan lett åpne for subjektiv vilkårlighet<br />
i en eventuell straffeforfølgelse av religionskritiske<br />
ytringer, skriver de,<br />
I oppropet peker man på at det ikke foreligger<br />
noen konkretisering av hva som regnes for «kvalifiserte<br />
angrep» på religioner og livssyn og at man<br />
derfor er bekymret for at det varslede forslaget vil<br />
forhindre reell og nødvendig religionskritikk.<br />
– Det varslede forslaget innebærer også en<br />
styrking av religiøse dogmer på bekostning av<br />
annerledestroendes/ ikke-troendes ytringsfrihet.<br />
Med andre ord risikerer vi at hva noen føler er<br />
hellig, vil måtte holdes hellig av alle. Dette kan i<br />
seg selv representere en uakseptabel innskrenking<br />
av fritenkeres og ikke-troendes ytringsfrihet, og i<br />
verste fall innebære en diskriminering av ikke-troende,<br />
heter det i oppropet.<br />
Oppropet støttes av blant annet Kristin Mile,<br />
Bernt Hagtvet, Sara Azmeh Rasmussen, Hege<br />
Storhaug, Jens Brun-Pedersen, Rita Karlsen og<br />
Lars Gule.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 13
Siden sist<br />
Vil styre dommerne mer<br />
Justisministeren foreslår konkrete<br />
retningslinjer for dommernes<br />
straffeutmålinger, og<br />
vil påse at de nye reglene blir<br />
brukt. Dommerne protesterer,<br />
men Storberget får støtte fra<br />
politijuristene.<br />
Reaksjonen fra dommerstanden er steil<br />
mot denne føringen, ikke minst det at<br />
Storberget trekker frem enkeltsaker i<br />
presentasjonen av ny straffelov, anonymiserte<br />
dommer, og beskriver hvilken strafferamme<br />
som burde blitt gitt i de nevnte<br />
sakene.<br />
Førstelagmann Nils Erik Lie i Borgarting<br />
lagmannsrett reagerer sterkt.<br />
– Dette er oppsiktsvekkende og prinsipielt<br />
meget uheldig. Det er domstolen<br />
som har ansvaret for straffeutmålingen.<br />
Dette er å blande seg borti domstolenes<br />
domene på en svært uheldig måte, sa Lie<br />
til Aftenposten dagen etter at forslaget<br />
var lansert.<br />
Lie fikk følge av lagmann Torolv Groseth<br />
i Eidsivating lagmannsrett;<br />
Kari Østerud<br />
– Dette liker<br />
vi dommere lite.<br />
Her går justisministeren<br />
et skritt<br />
lenger enn jeg hadde<br />
ventet. Han<br />
reduserer dommerskjønnet.<br />
Fortsetter<br />
han å gå i<br />
Curt A. Lier<br />
denne retningen,<br />
ender vi opp med at rollene som utøvende,<br />
lovgivende og dømmende makt blandes<br />
sammen, uttalte han.<br />
Delte meninger<br />
Forsvarsadvokat Frode Sulland, og tidligere<br />
mangeårig sekretær i Straffelovkommisjonen,<br />
sier han har forståelse for at<br />
politikere vil gå nye veier, men advarer<br />
domstolene mot å føle seg for bundet av<br />
dette. Professor i strafferett Asbjørn<br />
Strandbakken, synes justisministeren tar<br />
«et nytt og spennende grep», men ville<br />
foretrukket at politikerne bestemte på et<br />
generelt nivå. Storberget sier til Aftenposten<br />
at han har valgt en ny strategi fordi<br />
han er utålmodig.<br />
Politijuristene gir Storberget støtte,<br />
mens Juristforbundets leder er skeptisk.<br />
– Dette er helt riktig av justisministeren.<br />
Det er behov for sterke føringer, fordi<br />
domstolene selv ikke har skjønt signalet<br />
om at straffene må opp, sier leder i<br />
Politijuristene, Curt A. Lier til<br />
Aftenposten.<br />
– Domstolene har vært i utakt med<br />
folket og Stortinget som lovgiver.<br />
Leder i Norges Juristforbund, Kari<br />
Østerud, sier på sin side at hun mener<br />
dommerne som protesterer har et poeng.<br />
– Vi har et maktfordelingsprinsipp<br />
som står sterkt. Jeg er overrasket over at<br />
Storberget går så langt i å utfordre dette.<br />
– Avvikling av Guantanamo<br />
kan ta tid<br />
Washington USAs nye justisminister, Eric<br />
Holder, sier han vil holde løftet om å stenge<br />
Guantanamofengselet, men at nedleggelsen<br />
kan komme til å ta tid. Holder sa i en høring i<br />
Senatet i Washington i går at problemet er å<br />
finne ut hva som skal skje med fangene som<br />
fortsatt sitter i leiren. De kan ikke stilles for<br />
retten etter vanlige regler, men er samtidig<br />
for farlige til å bli satt fri uten videre, er vurderingen.<br />
SPK vurderer<br />
stortingspensjonistene<br />
Statens Pensjonskasse (SPK) sier at de seks<br />
stortingspolitikerne som urettmessig skal ha<br />
fått utbetalt for mye i pensjon ikke skal få<br />
noen særbehandling. Etter at et granskningsutvalg<br />
ledet av Asbjørn Kjønstad (bildet) har<br />
sett på saken, går Stortingets presidentskap<br />
inn for å endre loven, slik at stortingspensjonistene<br />
heretter skal kontrolleres av Statens<br />
Pensjonskasse. – Vi har bedt administrasjonen<br />
levere et utkast til innstilling om nødvendig<br />
lovendring så raskt som mulig slik at<br />
pensjonskassen allerede i februar kan overta<br />
behandlingen av alle disse sakene som Kjønstad-utvalget<br />
har omtalt i sin rapport, sier<br />
Stortingets visepresident, Carl I. Hagen til TV<br />
2. En jurist i SPK er allerede i gang med å jobbe<br />
med saken, melder TV2.<br />
Vi oV ersetter juridiske dokumenter for justisdepartementet, oV er<br />
100 adVokatkontorer, rettsinstanser og politidistrikt oVer hele landet.<br />
tlf: 22 47 44 00, e-post: translations@amesto.com, www.amesto.no<br />
14 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Begrunnelser koster<br />
Den som blir nektet å få<br />
fremme en anke til lagmannsretten,<br />
skal nå ha<br />
krav på en begrunnelse.<br />
Det kan få store økonomiske<br />
konsekvenser for<br />
domstolene, sier Tor<br />
Langbach. Høyesterett har i tre ankesaker behandlet<br />
spørsmålet om det er i strid med FNkonvensjonen<br />
om sivile og politiske rettigheter<br />
at lagmannsretten, uten å begrunne<br />
avgjørelsen, nekter fremmet anke over straf-<br />
Halvparten kvinner<br />
Rundt halvparten av de 37 utnevnte dommerne<br />
i fjor var kvinner. Det er på samme nivå<br />
som i 2007, melder domstol.no Kvinneandelen<br />
blant søkerne er stabil, de siste seks årene<br />
har den variert mellom 31 prosent og 35 prosent.<br />
I 2008 var tallet 32 prosent. Av fire utnevnte<br />
domstolledere var det en kvinne, Tine<br />
Odland ved Haugaland tingrett. Avdelingsdirektør<br />
Willy Nesset i Domstoladministrasjonen<br />
sier til domstol.no at tallene for 2008 viser<br />
EU-regler åpner for politi-hacking<br />
En lovendring kan gjøre det mulig for politi i<br />
EU-området å overvåke privates datamaskiner<br />
uten kjennelse fra en domstol. I Storbritannia<br />
har det vært tillatt for politiet å «hacke»<br />
datamaskiner som en del av<br />
etterforskningen siden 1994, men det har<br />
vært brukt sjelden og har inntil nå vært regulert<br />
stramt, skriver britiske Times Online. Men<br />
innenriksdepartementet i landet skal nå i all<br />
stillhet ha satt i gang planer om å la britisk<br />
politi få mulighet til å hacke seg inn på privates<br />
datamaskiner uten at man på forhånd skal<br />
behøve å gå veien om en domstol. Planene,<br />
som har bakgrunn i en avgjørelse i EUs minis-<br />
Karakterpress og legeattester<br />
Usunt karakterfokus på<br />
jus kan bidra til at studenter<br />
uberettiget skaffer seg<br />
legeattester for å få fordeler<br />
ved eksamen. Det er<br />
prodekan Finn Arnesen<br />
ved Det juridiske fakultet i<br />
Oslo som går ut mot studenter som melder<br />
om særskilte behov for tilrettelegging av eksamen<br />
uten at de trenger det. Det er i sin<br />
spalte i Juristforeningens tidsskrift Stud.Jur.<br />
at Arnesen gir uttrykk for bekymring, melder<br />
Universitas. Han mener det sterke karakter-<br />
fedom i tingretten. Disse avgjørelsene har til i<br />
dag bare helt unntaksvis blitt begrunnet. Høyesteretts<br />
avgjørelser innebærer at det skal<br />
gis en begrunnelse fra lagmannsretten i alle<br />
slike saker. Direktør for Domstoladministrasjonen<br />
Tor Langbach sier til Adresseavisa at<br />
det følger av Høyesteretts avgjørelser at lagmannsrettene<br />
vil få flere saker til realitetsbehandling,<br />
med de konsekvenser det vil få for<br />
arbeidsmengden. Det trengs ifølge Langbach<br />
nå flere stillinger i lagmannsrettene, skriver<br />
Adresseavisa.<br />
at kvinner har en relativt større sjanse til å bli<br />
utnevnt enn menn, og «at blant annet den moderate<br />
kjønnskvoteringen som er blitt brukt<br />
har medvirket til en bedre kjønnsfordeling i<br />
domstolene.”<br />
– Vi er nå inne i en svært positiv utvikling når<br />
det gjelder søkere og utnevnelser til dommerembeter,<br />
sier Nesset. Men en gruppe er det<br />
for få av blant søkerne. – Jeg skulle ønske flere<br />
søkere fra privat virksomhet, sier han.<br />
terråd i Brussel, har<br />
provosert borgerrettighetsgrupper<br />
i Storbritannia.<br />
De mener<br />
det går på rettssikkerheten<br />
løs. Den<br />
varslede lovgivningen<br />
i EU gir politi i hele<br />
EU-området grønt lys<br />
for å utvide sjeldent brukte politimetoder. Det<br />
vil gjøre at for eksempel fransk eller tysk politi<br />
kan be britisk politi om å hacke seg inn på en<br />
persons datamaskin i Storbritannia og deretter<br />
utveksle materialet, skriver Times.<br />
presset på fakultetet «medfører at noen studenter<br />
kan føle seg fristet til å gjøre gjeldende<br />
at de har særlige behov, uten at behovene<br />
strengt tatt er særlig særlige». Videre skriver<br />
han ifølge Universitas at dette ikke er en liten<br />
utfordring for fakultetet, og han mener situasjonen<br />
er egnet til å skape «berettiget mistro»<br />
ovenfor studenter som faktisk har behov for<br />
tilrettelegging. Arnesen sier jusstudenters<br />
karakterfokus bidrar til å bygge opp om en<br />
forestilling om at man ikke har noen framtid<br />
som jurist med mindre man har beste eller<br />
nest beste karakter.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> for bare<br />
noen tiår siden ...<br />
<strong>Juristkontakt</strong> for 10 år siden<br />
«Medlemmene gir utrykk for at styret bør<br />
arbeide for bedre tilgang til kurs/samlinger<br />
og mer praktisk rettet opplæring.<br />
Medlemmene er også opptatt av at nåværende<br />
dommerfullmektigordning<br />
opprettholdes.»<br />
(Fra undersøkelse blant dommerfullmektiger)<br />
<strong>Juristkontakt</strong> for 20 år siden<br />
«Kan rettsreglene i Sør-Afrika brukes<br />
mot systemet? To representanter fra<br />
Jurist foreningens Humanitæraksjon har<br />
vært tre uker i Sør-Afrika for bl.a. å se på<br />
det Sør-Afrikanske lovsystemet»<br />
(Juridisk fakultets humanitæraksjon støtter<br />
et Legal Resources Center i Durban)<br />
<strong>Juristkontakt</strong> for 30 år siden<br />
«Etter selve foredraget, eller kåseriet<br />
som Woldseth selv foretrakk å kalle det,<br />
var det servering av snitter, kaffe og mineralvann.<br />
Bergen Line Oil Industri Services<br />
sto for serveringen. Under og etter serveringen<br />
var der anledning til å stille spørsmål.»<br />
(Rapport fra møte om petroleumsbeskatning<br />
i Bergen)<br />
<strong>Juristkontakt</strong> for 40 år siden<br />
«Juristforbundets sekretariat med<br />
3 ansatte har vært et vel avbalansert<br />
sekretariat der alle har hatt hendene<br />
fulle. Nå er arbeidsoppgavene øket på<br />
i en slik utstrekning at utvidelse av personalet<br />
er nødvendig.»<br />
(Juristforbundets generalsekretær<br />
orienterer om utvidelsesplaner)<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 15
Juristambassadørene ved<br />
Wegger Chr. Strømmen<br />
Norges ambassadør i USA er jurist. USAs ambassadør<br />
i Norge er jurist. Den nye president Obama er jurist.<br />
Men ambassadørene delte ikke samme skjebne når<br />
Obama ble president 20. januar.<br />
16 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
presidentskiftet i USA<br />
Benson K. Whitney<br />
<strong>Juristkontakt</strong> har pratet med ambassadør og tidligere advokat Wegger Chr. Strømmen<br />
i Washington DC og ambassadør og tidligere advokat Benson K. Whitney i Oslo om:<br />
– hvordan diplomatene arbeider under presidentskifter<br />
– hvordan en småstat får oppmerksomhet hos en supermakt<br />
– hva en supermakt ønsker av en småstat<br />
– hva diplomatiet kan lære av jus<br />
– om Svalbard og Frognerparken<br />
– hvorfor advokater tenker i kulepunkter<br />
▲<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 17
Norges mann i DC<br />
Måtte pleie kontakter til både Obama, Clinton og McCain i et år<br />
Jurist Wegger Chr. Strømmen<br />
er Norges ambassadør<br />
i Washington. I halvannet år<br />
forberedte han og diplomatene<br />
seg på en ny president, og<br />
«sjonglerte» kontakten med<br />
både Clinton, Obama og McCain<br />
helt frem til valget.<br />
– Visepresident Joe Biden er jo så godt<br />
som ambassadens nærmeste nabo. Jeg<br />
skal invitere ham over på fiskemiddag.<br />
Kanskje kongekrabber fra Finnmark, sier<br />
Wegger Chr. Strømmen, Norges ambassadør<br />
i USA, til <strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Den tidligere Wiersholm, Melbye og<br />
Bech advokaten fra Sandefjord har ledet<br />
ambassaden i Washington siden høsten<br />
2007. Han mangler ikke på diplomatisk<br />
erfaring, foruten byråsjef i rettsavdelingen<br />
i UD, juridisk rådgiver for Stoltenberg<br />
som spesialutsending i det tidligere<br />
Jugoslavia, ministerråd ved FN-delegasjonen<br />
i New York, FN-ambassadør i Geneve<br />
og statssekretær i UD under<br />
sentrumsregjeringen.<br />
Alt dette er erfaringer juristen vet å<br />
trekke veksler på i Norges kanskje viktigste<br />
ambassadørpost.<br />
Norges «image» i USA<br />
I en supermakts hovedstad er det mange<br />
ambassadører om «USA-beinet», så hvem<br />
man kjenner og hvordan man kjenner<br />
dem kan avgjøre om du får en stemme<br />
med i laget.<br />
– Heldigvis har Norge har noen imagefordeler<br />
som vi kan bruke for å få oppmerksomhet<br />
selv om vi bare er et lite<br />
land, sier Strømmen.<br />
De viktigste fortrinnene han mener<br />
Norge har i så måte, er at de fleste i USA<br />
forbinder Norge med klima, nordområdene,<br />
Svalbard, fredsmegling og olje og<br />
gass.<br />
– Visepresident Joe Biden er jo så godt som ambassadens nærmeste nabo. Jeg skal<br />
invitere ham over på fiskemiddag, sier Wegger Chr. Strømmen.<br />
– For å formulere det litt spøkefullt:<br />
Det er nesten alltid plass til en norsk<br />
ambassadør på programmet hvis det er et<br />
seminar om fredsmekling i Midtøsten<br />
eller is-smeltingen i Arktis. Slike anledninger<br />
bruker vi til å skaffe kontakter på<br />
rett plass, sier Strømmen.<br />
Dernest gjelder det å bruke de «knagger»<br />
man kan, for å bli kjent med rett<br />
mann og kvinne. Wegger selv var for<br />
eksempel utvekslingsstudent i Chicago.<br />
Det kommer til nytte når Obama-administrasjonen<br />
henter så mange av sine folk<br />
fra Chicago. Og dessuten er han jurist.<br />
Det gjør at han kan pleie nær kontakt<br />
med i alle fall tre dommere i amerikansk<br />
Høyesterett, forklarer han.<br />
Seks norske USA-forhold<br />
Men andre «knagger» er det Norge selv<br />
som byr på<br />
– Hva er de politiske områdene som<br />
gjør Norge mest interessant for<br />
amerikanerne?<br />
– Det er seks ting som er viktig å nevne:<br />
olje- og gassproduksjon, energi og<br />
energisikkerhet, kystforvaltningen og<br />
spørsmål knyttet til havområdene og<br />
nordområdene og Pensjonsfondet Utland,<br />
som er blitt interessant for amerikanerne<br />
på grunn av dets investeringer i USA.<br />
Viktige poenger er dessuten Norges<br />
bidrag til operasjonene i Afghanistan,<br />
som Norge har skikket svært godt, det<br />
forsvarspolitiske samarbeidet og klimaspørsmålet<br />
generelt.<br />
Han peker også på noe som Norge<br />
kan friste selv amerikanske presidentkandidater<br />
med: Svalbard.<br />
– Svalbard er det mest tilgjengelige<br />
stedet på kloden der man kan se mest av<br />
klimaendringene akkurat nå, påpeker<br />
Strømmen.<br />
Blant dem som har tatt turen til<br />
Longyearbyen via NAPEP-programmet<br />
(utveksling av parlamentarikere) er John<br />
McCain og Hillary Clinton. Dessuten var<br />
Jason Grumet, Obama-kampanjens energirådgiver<br />
der også for ikke så lenge<br />
siden.<br />
– Hva er det viktigste sakene for staten<br />
Norge i supermakten USA?<br />
– Det er vanskelig å peke ut noen spesialfelt<br />
faktisk. Jeg tror jeg vil si det sånn<br />
at Norge, og verden, trenger amerikanerne<br />
til å løse alle store problemer på klo-<br />
18 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
den. Du kan like USA eller ikke, men det<br />
er nok slik. Enten det er klimaspørsmålet<br />
eller AIDS eller Midtøsten-politikk. De<br />
kan ikke løse problemet alene, men uten<br />
USA blir de fleste initiativ vanskelige, sier<br />
Strømmen.<br />
Av Norges spesialinteresser ellers, som<br />
ambassaden bruker tid på å promotere, er<br />
reiseliv og turisme til Norge, norsk kulturliv,<br />
norsk forsyningsindustri og en del<br />
nisjeeksport som kan få et stort marked i<br />
USA.<br />
Nye koster – overalt<br />
Når den amerikanske presidenten skiftes<br />
ut, skifter også tusenvis av mennesker<br />
jobb i Washington DC. Amerikanerne<br />
bytter ikke bare ut politikerne, men hele<br />
statstjenestemannskorpset, helt ned til og<br />
med det nivå som i Norge tilsvarer<br />
ekspedisjonssjefer.<br />
– Hvorfor gjør amerikanerne dette?<br />
– De har en tro på «nye koster», en ny<br />
start, blanke ark. Bak maktutskiftingen i<br />
USA ligger en slags «permanent amerikanske<br />
revolusjon», en innstilling om at<br />
makt korrumperer, svarer Strømmen.<br />
Også mange ambassadører må gå,<br />
men ikke alle.<br />
Den veldig enten-eller-måten å drive<br />
politikk på, fører til at enhver ambassade<br />
må holde seg inne med begge<br />
presidentkampanjene.<br />
I år var det til og med tre kampanjer –<br />
på grunn av den lange striden i Demokratene<br />
– å holde rede på. Derfor måtte den<br />
norske ambassaden pleie kontakter i både<br />
McCain, Clinton og Obama-leiren<br />
samtidig.<br />
– Du kan si det var en liten bonus for<br />
oss at Clinton ble utenriksminister til<br />
slutt. Så ble mye av dobbeltarbeidet strevet<br />
verdt, oppsummerer ambassadør<br />
Strømmen.<br />
Arbeidet med å bli kjent med dem<br />
som kunne bli den nye presidentens<br />
håndplukkede menn og kvinner begynte<br />
allerede høsten 2007, da Strømmen kom<br />
til ambassaden.<br />
Hvit hus og nettverk<br />
– Det er et nitidig arbeid å bygge kontakt<br />
med det nye Hvite hus. Når jeg kom i<br />
oktober i 2007 begynte vi systematisk å<br />
se på kandidatene, og hvilke miljøer som<br />
stod bak dem. Vi kartlegger hvem som gir<br />
råd til kandidatene på hvilke spørsmål og<br />
går etter de vi tror er viktigst for oss, ikke<br />
minst på energi- og klimafeltet. Det gjelder<br />
å være tidlig ute med å knytte kontaktene,<br />
for når en kandidat endelig er<br />
valgt blir hans folk langt vanskeligere å få<br />
i tale. Veien til Det hvite hus er kortest<br />
når kandidaten er «on the road» på kampanje,<br />
kan du si.<br />
Men til gjengjeld må man pleie flere<br />
mulige administrasjoner samtidig.<br />
Ambassadør Strømmen var på landsmøte<br />
til både Demokratene og Republikanerne<br />
i høst, og diplomatene jobbet<br />
like mye opp mot Obamas folk som<br />
Clintons og McCains.<br />
– Clintons team var det letteste å<br />
kartlegge denne gangen. Mange av dem<br />
hun har med seg er kjent for oss fra Bill<br />
Clintons regjeringsperiode. Obama valgte<br />
mange nye, mange fra sin Chicago-klikk<br />
og de var nye for oss. Men McCain, han<br />
var en utfordring på en annen måte, fordi<br />
TLF<br />
”<br />
Bak maktutskiftingen<br />
i USA ligger en slags<br />
«permanent amerikanske<br />
revolusjon»<br />
hans kampanje var mye mindre organisert<br />
på sin måte. Mens Obama-kampanjen<br />
var laget slik at det var lett å se hvem<br />
som hadde ansvar for hva, den var faktisk<br />
helt utrolig godt organisert, så var beslutningstakerne<br />
i McCain-kampanjen bevegelige<br />
mål, sier Strømmen, som minner<br />
om at McCain alltid vært den frittspillende<br />
senatoren som tar ting på sparket.<br />
Han hadde fått nytt om Palin fra Norge<br />
før hun ble annonsert. Biden kom heller<br />
ikke som noen overraskelse.<br />
– Biden har vært senator i 30 år. Han<br />
er det vanskelig å ikke ha møtt, sier<br />
Strømmen.<br />
Som altså snart inviterer Biden på<br />
kongekrabber fra Norge.<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 19
Bushs mann<br />
Borgerdiplomat tjener på presidentens nåde<br />
Benson K. Whitney var tidligere<br />
president George W. Bushs<br />
mann i Norge. Nå skal advokaten<br />
byttes ut med president<br />
Obamas mann. Men han får lov<br />
å bli i Norge til ungene har tatt<br />
eksamen.<br />
– Jeg var på ferie i Norge sommeren<br />
1972. Den gangen var jeg en langhåret<br />
hippie på16 år. Lite ante vel jeg, eller<br />
noen jeg møtte da, at skulle komme tilbake<br />
34 år seinere som ambassadør, sier<br />
jurist og tidligere advokat Benson K.<br />
Whitney, USAs ambassadør til Norge.<br />
– Den som nok aller minst hadde<br />
trodd noe sånt den gangen var min far, ler<br />
han og smiler bredt.<br />
Han har tatt fram familiealbumet<br />
med bilder av seg selv i Frognerparken i<br />
Oslo fra 70-tallet: «Scandinavian Trip<br />
1972» står det. Albumet hentes fram<br />
som svar på vårt spørsmål om han hadde<br />
noen tidligere erfaring med Norge før<br />
han ble ambassadør her i 2006.<br />
En personlig oppgave<br />
– Hvorfor ble du valgt til oppdraget?<br />
– «For my good looks»! Nei, nå spøker<br />
jeg bare. Det er en personlig oppgave presidenten<br />
gir. Jeg hadde arbeidet politisk<br />
for presidenten i fem år før jeg meldte<br />
min interesse for en ambassadørpost. Karl<br />
Rove var blant dem som kjente meg, og<br />
min far kjente presidentens far; de hadde<br />
gått på skole sammen. Mange sier ambassadørpostene<br />
brukes som en slags belønning<br />
for dem som har bidratt med god<br />
jobb i kampanjen og «fundraising» i valgkampen,<br />
men det mener jeg er helt feil.<br />
Ifølge Whitney er det en av tre ambassadørposter<br />
som besettes av slike som<br />
ham, «non-careers», eller «borgerdiplomater».<br />
Folk som er utnevnt til en politisk<br />
stilling, ikke bare en forvaltningsjobb.<br />
– De fleste politisk utnevnte ambassadørene<br />
tjener som regel i Vest-Europa,<br />
Karibia og Mellom-Amerika, samt de store<br />
landene som India, Kina og Brasil, sier<br />
han.<br />
Mindre land har som regel amerikansk<br />
UDs «egne» folk som<br />
ambassadører.<br />
– Borgerambassadøren er en tradisjon<br />
hos oss som går tilbake til den første<br />
utsendingen, Benjamin Franklin. Han<br />
hadde ingen UD-karriere, men han reiste<br />
ut og talte USAs sak i andre land, sier<br />
Whitney.<br />
Grenser<br />
Han ser både fordelene og ulempene<br />
med «borgerambassadører» i stedet for<br />
embetsmenn.<br />
– På den ene side kunne jeg nesten<br />
ingenting om hvordan vårt UD arbeider,<br />
hvordan en ambassade fungerer eller de<br />
politiske spørsmålene som gjaldt i Norge.<br />
Men på den annen side kommer man til<br />
oppdraget med friskere øyne og mindre å<br />
tape. Jeg kan ta risikoer som de som må<br />
passe karrieren ikke kan, og jeg kan si min<br />
ærlige mening til mine overordnede.<br />
Han forteller at det var mye han måtte<br />
lære fort. Det første en ny ambassadør<br />
møter er et lynkurs i «røde grenser» – hva<br />
han ikke må gjøre.<br />
– Den viktigste regelen er: Si aldri noe<br />
om intern politikk i landet. Den grensen<br />
er hellig, sier han.<br />
Selv var han i mediestorm for en<br />
kommentar til en journalist som ble tolket<br />
som en trussel om hva USA ville gjøre<br />
om ikke Norge kjøpte amerikanske<br />
jagerfly. Hans forgjenger skapte furore i<br />
pressen med en skeptisk kommentar da<br />
SV dannet regjering med Ap, og et anti-<br />
NATO parti for første gang kom i<br />
regjering.<br />
Senathøringer<br />
Amerikansk politikk derimot, kan han<br />
kommentere. Innsettelsen av Obama medfører<br />
at alle borgerambassadørene skiftes.<br />
Benson K. Whitney viser <strong>Juristkontakt</strong><br />
fotoalbumet med bilder av seg selv på<br />
Norgesferie da han var 16 år. – Lite ante<br />
vel jeg, eller noen jeg møtte da, at skulle<br />
komme tilbake 34 år seinere som ambassadør,<br />
sier han.<br />
– Vi jobber på presidentens nåde – «at<br />
the Pleasure of the President» – og for<br />
presidenten. UD jobber vi ikke for, men<br />
med og gjennom, sier han.<br />
– Bush ba formelt alle oss politiske<br />
utnevnte om å si opp jobben 20. januar.<br />
Selv har jeg faktisk bedt Obama om å<br />
fortsette til juni, fordi jeg har barn i sko-<br />
20 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
i Norge<br />
”<br />
Det er en personlig<br />
oppgave presidenten gir<br />
len. Det har han vært så generøs å innvilge,<br />
sier Whitney, som blir på post til 15.<br />
juni.<br />
Ny ambassadør er neppe på plass før<br />
høsten, på grunn av de omstendelige faktasjekkene<br />
og undersøkelsene som må til<br />
før utnevnelsen blir endelig.<br />
«Presidentens utsendte» er nemlig<br />
ikke så presidentens valg alene som en<br />
kan ha inntrykk av fra tittelen. Han skal<br />
godkjennes av amerikansk UD, sikkerhetsklareres<br />
og må gjennom høringer hos<br />
Senatets utvidede utenrikskomité.<br />
– Det var slik jeg traff president Obama<br />
første gang. Som senator var han med å<br />
forhøre meg før jeg ble sendt til Norge,<br />
sier Whitney.<br />
Overrasket over USA<br />
Han vet ennå ikke hva han skal gjøre<br />
etter sommeren. Men det han er sikker<br />
på, er at han er mer stolt av sitt eget land<br />
enn noen gang.<br />
– Jeg hadde ingen anelse om rekkevidden<br />
av felter mitt land er engasjert i. Visst<br />
er det kontroverser om noen av engasjementene,<br />
men det er slik på grunn av<br />
mengden felt vi tar ledelse på, i alt fra<br />
sykdomsbekjempelse til korrupsjonsbekjempelse<br />
til kampen mot ekstremisme.<br />
Som borger var jeg ikke klar det enorme<br />
nedslagsfeltet. Som ambassadør har jeg<br />
fått førstehåndserfaring om dette.<br />
Hans oppsummerende tanke om Norge,<br />
etter sine to år, er at det er et land som<br />
i likhet med USA er aktivt ute i verden<br />
og som tar mye ansvar i internasjonale<br />
settinger.<br />
– Det er derfor vi har en så mye større<br />
ambassade her enn folketallet på fire millioner<br />
skulle tilsi, sier Whitney.<br />
Norge i overgang<br />
USAs avtroppende ambassadør synes<br />
dessuten Norge er i en interessant overgang<br />
som nasjon.<br />
– Velstanden dere har skapt, kombinert<br />
med ønsket om å gjøre godt – «do<br />
good» – i verden, setter Norge i en situa-<br />
sjon der det må spørre seg selv hvordan<br />
og på hvilken måte det skal gjøres. Det er<br />
et stort spørsmål Norge ikke har svart på<br />
ennå. Jeg ser at det diskuteres, og dette er<br />
interessant. Norge har til felles med USA<br />
at det er villig til å ta ansvar. Norge gjør<br />
det i mange saker, Afghanistan, Sudan og<br />
Sri Lanka for å nevne noen konflikter, og<br />
forslagene om internasjonale regler for<br />
gjennomsiktighet i statseide fond som<br />
Oljefondet. Det er så mye lettere å være<br />
en stat på sidelinjen, som kritiserer, i stedet<br />
for å ta ansvar. Når Norge blir en<br />
aktør, blir også vårt forhold til Norge på<br />
sitt beste, sier han, med en klar hentydning<br />
til tidvis kritikk fra Norge til amerikansk<br />
utenrikspolitikk.<br />
Til den vil han gjerne minne om at<br />
den, uansett hvor lite Norge kanskje liker<br />
den, antakelig vil være å foretrekke fremfor<br />
hva Kina eller Russland vil stå for;<br />
– Det som skiller oss på tvers av de<br />
transatlantiske båndene er svakere enn<br />
det som binder.<br />
Hvorfor Norge er viktig for<br />
USA?<br />
Benson K. Whitney:<br />
Energi<br />
Arktis<br />
Internasjonal bistand, som<br />
Norge gir mye av<br />
Samarbeidet i Afghanistan,<br />
Sudan og Sri Lanka<br />
Nærheten til Russland<br />
«Det norske ansvaret». Det norske<br />
initiativet og ansvaret i flere internasjonale<br />
organisasjoner og<br />
situasjoner.<br />
Wegger Chr. Strømmen:<br />
Energi<br />
Kyst og hav<br />
Arktis<br />
Oljefondet<br />
Forsvarspolitikk<br />
Afghanistan-operasjonene<br />
Klima<br />
(Redaksjonen har laget listen etter<br />
egen tolkning av intervjuene og står<br />
for redaksjonens regning).<br />
Banksjef C.J. Ege's<br />
Stipendielegat<br />
Legatet utdeler stipender til videreutdanning iutlandet for bankfolk<br />
og jurister fra Bergen og omegn<br />
i alderen 22 -35år. Søkere må ha enten juridisk embetseksamen<br />
og 1års praksis eller artium eller handelsgymnasium og 2års<br />
praksis. Stipendier gis ialminnelighet for ett studieår.<br />
Søknadsfrist 16. mars <strong>2009</strong><br />
Søknadsskjema fås hos legatets forstander advokat Peter Frølich,<br />
c/o Wikborg, Rein &Co.,<br />
Postboks 1233 Sentrum, 5811 Bergen<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 21
Jurister og diplomater<br />
Benson K. Whitney<br />
Født i 1956<br />
Gift, fire barn<br />
USAs ambassadør i Norge fra 2006<br />
“Attorney at Law”<br />
Jurist fra University of Minnesota i 1986<br />
Advokaterfaring: 7 år (Popham, Haik,<br />
Schnobrich, and Kaufman Ltd)<br />
Wegger Chr. Strømmen<br />
Født i 1959, Larvik<br />
Gift, to barn<br />
Norges ambassadør i USA fra 2007<br />
Cand. jur i 1984<br />
Advokaterfaring: 2 år,<br />
(Wiersholm, Melbye og Beck)<br />
Hva tar du med deg fra jussen<br />
inn i ambassadørrollen?<br />
Hvordan gikk du fra<br />
advokat til diplomat?<br />
Hva er ditt inntrykk av advokater<br />
i landet du er ambassadør?<br />
Whitney:<br />
– Det viktigste fra advokatyrket som jeg<br />
tar med meg til den stillingen jeg har nå,<br />
er nok evnen til å lære mye raskt om et<br />
nytt emne. En advokat som setter seg inn<br />
i en sak må ofte skaffe seg mye teknisk<br />
kunnskap på kort tid for å vinne den<br />
saken, og den samme evnen kommer til<br />
nytte for en ambassadør. Det er mye jeg<br />
vet om Russland, om energisikkerhet,<br />
norsk politikk eller om Darfur-problemstillingen<br />
nå som jeg ikke hadde anelse<br />
om før jeg kom hit. På en måte er man jo<br />
«advokat» i denne stillingen også, som<br />
«fører sak» i et land for sin regjering.<br />
Strømmen:<br />
– Mitt ene år som dommerfullmektig i<br />
Heggen og Frøland herredsrett på Mysen<br />
er kanskje det mest lærerike året, isolert<br />
sett, i mitt liv. Man fikk alle typer saker<br />
og lærte å veie argumenter og ta en<br />
avgjørelse. Det er en metode og en egenskap<br />
som like gjerne brukes i politikken.<br />
Jeg er for øyeblikket den eneste arbeidende<br />
juristen på ambassaden i Washington,<br />
så hvis det dukker opp klassiske juridiske<br />
problemstillinger er det jeg som spørres.<br />
(Ambassaden oppgir at de snart blir<br />
utrustet med en jurist til, red.)<br />
Whitney:<br />
– Jeg var litt sen på å starte med jussen.<br />
Jeg jobbet først i entreprenørbransjen et<br />
par år, og begynte på jussutdanningen da<br />
jeg var 24 år. Etter endt jusstudie ble jeg<br />
advokat og jobbet i syv år, særlig med<br />
helselov, valglov og telekommunikasjon.<br />
Det var svært givende og interessant i<br />
lang tid, men jeg forlot likevel firmaet i<br />
1993. Jeg måtte velge mellom å bli partner<br />
eller ikke og valgte å ikke bli det. Jeg<br />
dedikerte meg noen år til oppstartsbusiness,<br />
før jeg ble med i politikken, noe<br />
som førte meg til stillingen jeg har nå.<br />
Strømmen:<br />
– Etter dommerfullmektigjobben tydet<br />
alle solemerker på en karriere i domstolen,<br />
men jusprofessor Torkel Opsahl vekket<br />
interessen for folkerett, og dermed<br />
gikk jeg UD-veien i stedet, via rettsavdelingen,<br />
så aspirantkurset.<br />
Whitney:<br />
– Det er i alle fall flere av dem i USA,<br />
prosentvis! Det jeg elsker med advokater<br />
er den gode diskusjonen. Man kan ha en<br />
debatt med dem uten at de tar det personlig<br />
når man er uenig. De er veltalende,<br />
smarte og dessuten gode på å lytte til<br />
andres argumenter, mye mer enn mange<br />
andre. Dessuten tenker vi alltid i «bullet<br />
points», kulepunkter. Resten av verden<br />
tenker sjelden i kulepunkter!<br />
Strømmen:<br />
– Jeg merker det godt når jeg møter<br />
andre diplomater som også er jurister, i<br />
alle fall advokater. Vi advokater har vel er<br />
en egen, lett legalistisk måte å se på verden<br />
og konflikter på.<br />
”<br />
Det jeg elsker med advokater<br />
er den gode diskusjonen.<br />
Man kan ha en debatt med dem<br />
uten at de tar det personlig<br />
når man er uenig<br />
22 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Åtte tusen skifter jobb<br />
20. januar var det<br />
mange som slo av data-<br />
”maskinen og ryddet pulten<br />
Presidenten i USA er byttet ut.<br />
Det skiftes også ut åtte tusen<br />
ansatte i forvaltningen, helt ned<br />
til ekspedisjonssjefene. Men 2,6<br />
millioner av de ansatte blir.<br />
Den 20. januar skiftet vel åtte tusen mennesker<br />
jobb i Washington DC, med tilsvarende<br />
pultrydding, og aktivt leiemarked i<br />
byens bedre strøk.<br />
– Hvorfor gjør amerikanerne dette<br />
megabyttet ved hvert presidentskifte?<br />
– De har en tro på «nye koster», en ny<br />
start, blanke ark. Bak maktutskiftingen i<br />
USA ligger en slags ønske om «permanent<br />
amerikansk revolusjon», en innstilling<br />
om at makt korrumperer, svarer Norges<br />
ambassadør i USA, Wegger Chr.<br />
Strømmen.<br />
USAs ambassadør i Norge, Benson K.<br />
Whitney, bekrefter dette. Han bruker<br />
begrepet «borger-diplomater» om seg og<br />
andre «apointees», de politisk utnevnte til<br />
embetsverket. Borgerdiplomater og borgerbyråkrater<br />
er folk som kommer utenfra<br />
forvaltningssystemene.<br />
De har, mener Whitney, ikke samme<br />
egeninteresse og forsiktighet i systemet<br />
som karrierebyråkrater.<br />
«Plum book»<br />
«Januarrengjøringen» skjer i alle departementer.<br />
Oversikten over jobbene som<br />
skiftes ut finnes i The United States<br />
Government Policy and Supporting Positions,<br />
kalt «Plum Book». Eisenhower lagde<br />
den første «Plum» i 1953,og den<br />
utkommer nå hvert fjerde år. Den leses<br />
som regel av interesserte kandidater. Selv<br />
om noen av de åtte tusen jobbene er<br />
høye stillinger, som ambassadørposter, er<br />
noen av dem bare deltidsrådgivere som<br />
får noen tusenlapper i året for sine<br />
tjenester.<br />
President Obama kommer ikke til å<br />
utpeke alle åtte tusen personlig, bare<br />
rundt tre tusen. De andre fem tusen blir<br />
igjen utpekt av dem Obama velger.<br />
– Den største utfordringen ved presidentskifter<br />
er å skaffe bra personell og<br />
gjøre overgangen så god som mulig, forklarer<br />
Whitney.<br />
– 20. januar var det mange som slo av<br />
datamaskinen og ryddet pulten. Den<br />
delen er enkel, men utfordringen er jo de<br />
som kommer inn, å få dem inn i jobben,<br />
og få jobben i gang. Det er ofte mange<br />
underordnende som innsettes som fungerende<br />
sjefer i påvente av en utnevnelse.<br />
Selv om åtte tusen er et høyt tall folk<br />
å bytte ut, er det en liten andel av de ansatte<br />
i USAs stat. 2,6 millioner statsansatte<br />
byttet ikke jobb, men fortsetter på<br />
samme pult.<br />
Norgesvenner i den amerikanske kongressen<br />
Ambassadene pleier kontakt også med USAs kongress. Norge har en egen interessegruppe i Senatet.<br />
«Norway Caucas» er en interesseforening i Kongressen,<br />
Senatet og Representantenes hus for de senatorene som<br />
har enten norske røtter selv, eller representerer stater med<br />
stor norsk-amerikansk befolkning.<br />
Senatorer og kongressmenn fra Nord-Dakota, Sør-<br />
Dakota, Iowa, Washington, Minnesota og Wisconsin er<br />
som regel invitert med. Men en senator fra New Mexico<br />
kan også være med, hvis han er norskættet, eller har interesse<br />
for Norge på andre måter.<br />
Det er 47 kongressrepresentanter<br />
og<br />
7 senatorer i interesseforeningen<br />
«Norway<br />
Caucus». Byron Dorgan<br />
(t.v.) fra Nord-Dakota er<br />
en av dem – her på besøk<br />
på Norsk Høstfest i 2007.<br />
Misbruk av dominerende stilling og kontroll<br />
med foretakssammenslutninger<br />
Velkommen til Konkurransetilsynets konferanse i konkurranserett <strong>2009</strong>.<br />
Internasjonale foredragsholdere diskuterer siste års utvikling i EU/EØS og Norge.<br />
Fredag 20. mars <strong>2009</strong> på Radisson SAS Hotel Norge, Bergen.<br />
Påmeldingsfrist: Onsdag 25. februar<br />
Les mer om foredragsholdere og om påmelding på<br />
www.konkurransetilsynet.no<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 23
Arbeidstilsynet<br />
med advokatbransjen<br />
– Manglende registrering av reell arbeidstid<br />
kan gi et mangelfullt bilde av hvor mye det<br />
egentlig jobbes i bransjen, sier Henry<br />
Tengelsen i Juristforbundets Privatgruppe<br />
Arbeidstilsynet skal se på<br />
arbeidsforholdene i advokatbransjen<br />
i <strong>2009</strong> – særlig<br />
overtidspraksis. Regiondirektør<br />
Ørnulf Halmrast i Arbeidstilsynet,<br />
sier at tilsynet har<br />
merket seg undersøkelser om<br />
overtidsbruk.<br />
Av Ole-Martin Gangnes<br />
– Advokatbransjen er en av de bransjene<br />
vi vurderer å se på i <strong>2009</strong>, sier regiondirektør<br />
Ørnulf Halmrast i Arbeidstilsynet<br />
i Oslo til <strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Halmrast forteller at man har merket<br />
seg undersøkelser om overtidsbruk og<br />
hvem som unntas<br />
overtidsbestemmelsene.<br />
– Noe av årsaken er mistanker om<br />
brudd på arbeidstidsbestemmelsene i<br />
arbeidsmiljøloven. Da kan det for eksempel<br />
være aktuelt å se på praksisen med<br />
hvem som unntas overtidsbestemmelsene,<br />
sier han.<br />
– Hvor mange virksomheter skal<br />
sjekkes?<br />
– Det er for tidlig å si. Det kommer<br />
også litt an på hva vi finner.<br />
– Hva blir konsekvensene for virksomheter<br />
dere finner brudd i?<br />
– Finner vi brudd, pålegger vi virksomheten<br />
å endre praksis. Hvis ikke det<br />
fører frem, kan saker i ytterste konsekvens<br />
politianmeldes.<br />
Unntas overtidsbestemmelser<br />
I 2008 hadde Arbeidstilsynet tilsyn med<br />
revisjonsbransjen. Fire av de store revisjonsfirmaene<br />
ble sjekket. Nå står blant<br />
annet advokatbransjen for tur.<br />
Undersøkelser utført av Juristforbundet<br />
viser at mange jurister har et stort jobbpress<br />
med mange timer overtid. En undersøkelse<br />
blant advokatfullmektiger, viser at nesten en<br />
fjerdedel av norske advokatfullmektiger jobber<br />
over 50 timer i uken.<br />
24 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
varsler tilsyn<br />
Undersøkelsen ble presentert for et år<br />
siden, og Juristforbundet fortalte den<br />
gang om funn som viste «groteske eksempler<br />
på stort arbeidspress».<br />
Det har også vært fokus på at advokatfullmektiger<br />
unntas bestemmelser om<br />
overtid. Forutsetningen for dette er at<br />
man har en særlig uavhengig stilling.<br />
Juristforbundet har ment at fullmektiger<br />
ikke kan defineres slik fordi de er i en<br />
opplæringssituasjon.<br />
Advokatfullmektig Magnus Buflod,<br />
som arbeider med bistand i Juristforbundet,<br />
sier han er glad for at Arbeidstilsynet<br />
nå skal se på advokatbransjen.<br />
– Det er positivt med fokus på<br />
arbeidstidsproblematikken og viktig at vi<br />
får et uavhengig organ som kan undersøke<br />
dette. En økt bevissthet kan gi bedre<br />
vilkår i advokatbransjen, sier Buflod.<br />
Underrapportering<br />
Henry Tengelsen, leder av Juristforbundets<br />
privatgruppe, sier de får meldinger<br />
om tøff arbeidshverdag for mange.<br />
– Mange advokatfullmektiger jobber<br />
så mye at det går utover helse, trivsel og<br />
familieliv.<br />
Tengelsen sier til <strong>Juristkontakt</strong> at han<br />
er glad for at Arbeidstilsynet nå vil se på<br />
arbeidstidsproblematikken i<br />
advokatfirmaene.<br />
Men han frykter en underapportering<br />
av de reelle forholdene.<br />
– Manglende registrering av reell<br />
arbeidstid kan gi et mangelfullt bilde av<br />
hvor mye det egentlig jobbes i bransjen,<br />
sier han.<br />
– Vårt inntrykk er at kravet til registrering<br />
av interntid etter bokføringsforskriften<br />
ikke følges fullt ut, slik at det<br />
ikke foreligger oversikt over den reelle<br />
arbeidstiden, sier Tengelsen til<br />
<strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Han sier at NJ-Ps hovedfokus er de<br />
velferdsmessige sidene ved systematiske<br />
brudd på arbeidsmiljølovens bestemmelser<br />
om arbeidstid.<br />
– Undersøkelser viser at manglende<br />
mulighet til å prioritere familie og barn<br />
ved siden av jobb gjør at mange kvinner<br />
velger bort yrket. Dette er et alvorlig problem,<br />
ikke bare for den enkelte, men også<br />
for samfunnet, sier Tengelsen.<br />
”<br />
Vårt inntrykk er at<br />
kravet til registrering<br />
av interntid etter bokføringsforskriften<br />
ikke følges fullt ut<br />
Advokater ringer om tariffavtaler<br />
Juristforbundet melder om mange<br />
henvendelser fra advokater om muligheter<br />
for å få tariffavtale.<br />
Juristforbundet melder om mange henvendelser om<br />
mulighetene for tariffavtale etter at det har blitt satt fokus<br />
på tariffavtale i privat sektor.<br />
– Både ansatte i virksomheter med en form for tillitsvalgte<br />
og virksomheter uten noen fast organisering på<br />
arbeidstakersiden har tatt kontakt. Mange ønsker å vite<br />
mer om hva en slik avtale vil innebære, skriver Juristforbundet<br />
på sin nettside.<br />
En tariffavtale skal sette dialogen mellom arbeidsgiver<br />
og ansatte i system, og avtalefeste generelle rettigheter og<br />
plikter mellom partene.<br />
– Arbeidstilsynets fokus på arbeidstid i revisorbransjen<br />
har ført til at flere arbeidsgivere i advokatbransjen tar<br />
arbeidstidsproblematikken på alvor. At også arbeidsgiversiden<br />
tar kontakt viser dette, sier Henry Tengelsen, leder<br />
for styret i Juristforbundets privatseksjon.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 25
Når<br />
t du<br />
De fleste legger igjen spor på nettet, – som til<br />
sammen blir din «nettprofil» når noen søker på navnet ditt.<br />
Har du tenkt over konsekvensene av hva de finner?<br />
Og hvordan du selv kan påvirket profilen?<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
– Klart man googler seg selv, de fleste<br />
googler seg selv og andre, sier juristen<br />
Leila Rasthe.<br />
Hele to av tre sier<br />
at søket er med på<br />
”å påvirke avgjørelsen<br />
26 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
1 av 4 ombestemte seg etter nettsøk<br />
<strong>Juristkontakt</strong> kjenner ikke til noen undersøkelse<br />
gjort på fenomenet i Norge, men<br />
ifølge en bristisk undersøkelse om nettprofiler,<br />
gjengitt i Times Online, medgir<br />
en fjerdedel av de spurte arbeidsgiverne<br />
at de iblant forandret mening om søkere,<br />
og bestemt seg for å ikke ansette en person,<br />
på grunn av det de fant på nettet.<br />
Hele to av tre sier at søket er med på<br />
å påvirke avgjørelsen.<br />
Utfordringen da – for både «googler» og<br />
«googlet» – er at man får riktig informadeg<br />
selv sist?<br />
Leila Rasthe er jurist, 30 år og nylig selvoppsagt<br />
fra Næringsetaten i Oslo kommune<br />
for å reise på verdensomseiling.<br />
Hun har 37 lenker på søkemotoren<br />
Google. Fredrik Krokaas, er jurist, 27 år<br />
og førstekonsulent i Utlendingsnemda.<br />
Han har 51 lenker på Google.<br />
Begge har tenkt over det, og sjekker<br />
iblant sin egen «nettprofil» på internettet.<br />
– Klart man googler seg selv, de fleste<br />
googler seg selv og andre. Det er vanlig<br />
research, sier Leila Rasthe.<br />
– Før var det noe alle gjorde, men som<br />
man ikke sa at man hadde gjort. Nå derimot<br />
er det sosialt akseptert også å nevne<br />
at man har googlet seg selv eller andre,<br />
sier Rasthe.<br />
Å passe på nettprofilen kan være et<br />
godt råd for arbeidstakere, mener den<br />
svenske forfatteren Linus Zackrisson.<br />
Han har skrevet boken «Headhunting».<br />
Zackrisson anbefaler alle som skal ansette<br />
noen å google sine kandidater og kandidatene<br />
å passe på sine googletreff.<br />
– Arbeidsgivere finner på denne<br />
måten kvalifikasjoner som kan være relevante<br />
for arbeidet, sier han til svenske<br />
Jusektidningen.<br />
Monika Crusner, jurist i Gøteborgs<br />
Juristhus, sier hun er enig. Referanser er<br />
viktigst, men uformelle referanser kan<br />
skaffes via Google – for å komplementere<br />
bildet av en person.<br />
sjon som er relevant. Når man søker på<br />
personer kan det også dukke opp informasjon<br />
som «egentlig ikke» skal påvirker<br />
valget, som for eksempel fritidsinteresser<br />
og politisk engasjement.<br />
– Om du som arbeidsgiver googler en<br />
kandidat, så må du også huske på at<br />
informasjonen på nett ikke er kvalitetssikret,<br />
sier Nina Melsom, direktør for<br />
NHOs avdeling for arbeidsrett.<br />
– Det er jo den uheldige siden av et<br />
informasjonssamfunn. Det er rett og slett<br />
ikke alltid riktig det som står der, eller<br />
representativt. Den beste løsningen på<br />
det, er vel å ta opp eventuelle funn som<br />
bekymrer deg med den som er googlet,<br />
sier NHO-juristen.<br />
Varemerket deg sev<br />
For enkeltpersoner som vil passe på nettprofilen<br />
sin er det et noen grep som kan<br />
tas. Det ene er å følge med på profilen<br />
med jevne mellomrom. Søk i Google og i<br />
de andre store søkermotorene. Er det<br />
presentert feilaktige opplysninger, kontakt<br />
den ansvarlige for publiseringen av<br />
disse og krev det fjernet.<br />
Pass generelt på at det du utretter i<br />
jobbsammenheng dokumenteres og<br />
publiseres på nettet, i den grad det er<br />
mulig. Enten på egne sider eller på<br />
bedriftens sider.<br />
Mange nettprofiler påvirkes av at personen<br />
lager en egen hjemmeside, eller en<br />
blogg. Det vil ofte ta det meste av oppmerksomheten<br />
ved et søk. Den dukker<br />
opp flere ganger, og sannsynligvis er det<br />
din presentasjon av deg selv.<br />
Husk imidlertid på at private profiler,<br />
som Facebook, også havner på listen over<br />
et søkemotorsøk med hensyn til jobb. Og<br />
blogger du skriver i dag vil kunne være i<br />
din nettprofil for alltid.<br />
Nettstedet forbruker.no gir derfor følgende<br />
«kjøreregler» for hva man kan presentere<br />
eller snakke om på nettet: Ikke<br />
omtal sjefen eller andre kolleger i ned-<br />
Fredrik Krokaas har 51 lenker på Google.<br />
Blogger du skriver<br />
i dag vil kunne være<br />
”i din nettprofil for alltid<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 27
Den som googler må huske på at informasjonen<br />
på nett ikke er kvalitetssikret,<br />
sier Nina Melsom, direktør for NHOs<br />
avdeling for arbeidsrett.<br />
settende vendinger, ikke skriv noe du ikke<br />
ville ha sagt høyt på arbeidsplassen din,<br />
vær lojal mot arbeidsgiver og ikke røp<br />
konfidensiell informasjon.<br />
Lojale arbeidstakere<br />
Arne Røed Simonsen i Næringslivets Sikkerhetsråd<br />
peker på den arbeidsrettslige<br />
lojalitetsplikten i forbindelse med konfidensiell<br />
informasjon og omtale av arbeidsgiver.<br />
Han peker på det som følger av at<br />
«arbeidstakeren har en plikt til å handle i<br />
samsvar med arbeidsgiverens interesser».<br />
Simonsen mener det begrenser hva en<br />
arbeidstaker kan legge ut på nett, men sier<br />
at lojalitetsplikten kun gjelder arbeidet.<br />
– Hva arbeidstakeren gjør utenom<br />
arbeidstiden, eller eventuelt etter<br />
arbeidsforholdets opphør, er i utgangspunktet<br />
arbeidsgiveren uvedkommende,<br />
sier han til <strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Men hvis arbeidstakeren bryter lovpålagt<br />
taushetsplikt eller driver konkurrerende<br />
virksomhet på fritiden, går det<br />
utover lojalitetsplikten. Til ledere stilles<br />
enda strengere krav om hva de kan «uttale»<br />
seg om på nett.<br />
Men det er ikke bare offentlige nettsider<br />
som utgjør internett, minner Simonsen<br />
på. Mange glemmer «underskogene».<br />
Toveisprat<br />
– Et fagforum for jurister eller ingeniører<br />
på nett kan ofte føles som en toveissamtale<br />
der og da, men i et chatforum er det<br />
en offentlig samtale, sier Simonsen.<br />
Intranett er også et slags underinternett.<br />
I utgangspunktet kan arbeidsgivere<br />
bli stilt ansvarlig for det innholdet<br />
arbeidstakerne legger ut på bedriftens<br />
interne eller eksterne nettsider. Simonsen<br />
anbefaler derfor bedriftene passe på<br />
hvem som tillates å publisere materiale<br />
på hjemmesiden, og hva som publiseres.<br />
Arbeidstakerne bør også tenke gjennom<br />
hva de publiserer, mener han.<br />
– Det er lett å falle for fristelsen å<br />
skryte av godt utført arbeid, men det kan<br />
også bety at man gir bort gode poenger til<br />
konkurrenter. Noen ganger bør man ikke<br />
si alt om detaljene i hvordan man løste en<br />
oppgave, bare at man gjorde det, sier han.<br />
Advokater googler<br />
– dommere lar være<br />
Overgangen fra advokat til<br />
dommer var stor når det gjelder<br />
bruk av IT-teknologi for lagdommer<br />
Petter Sogn. Han kom<br />
til Borgarting fra advokatfirmaet<br />
Schjødt, to kulturer<br />
med motsatt måte å bruke<br />
nettet til søk på.<br />
– Mens advokatens jobber å skrape<br />
sammen mest mulig informasjon om alt<br />
som vedrører saken, skal dommere utelukkende<br />
basere en dom på det som<br />
kommer frem i retten. Det gir to helt<br />
ulike utgangspunkt for å ønske seg informasjonsverktøyet<br />
internett, påpeker<br />
Petter Sogn<br />
28 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Han har vært på begge sider av bordet.<br />
Sogn er i dag lagdommer i Borgarting<br />
og var tidligere managing partner i advokatfirmaet<br />
Schjødt.<br />
– Da jeg kom fra det private advokatlivet<br />
til et offentlig dommerembete, opplevdes<br />
Borgarting som å komme inn i en<br />
helt ny og litt gammeldags verden når det<br />
gjelder bruk av informasjonsteknologi.<br />
Du kan si det var som gå fra en kultur der<br />
det er om å gjøre å utnytte potensial i<br />
digitale kilder, til en kultur hvor det nærmest<br />
er forbudt å bruke dem.<br />
Ingen e-domstol<br />
Den ulike prioriteringen av IKT illustreres<br />
blant annet ved at advokater<br />
fortsatt sender signerte papirer per post<br />
til retten. Elektronisk saksforberedelsen<br />
er ikke innført selv om ny tvistelov er<br />
trådt i kraft, nærmest sukker han. Det er<br />
heller ikke stort ønske om forandring.<br />
Sogn tror synet på tidsbruk kan forklare<br />
de to ulike måtene å se IT på:<br />
Advokater selger tiden sin, mens dommere<br />
ikke gjør det.<br />
Advokater har derfor ikke råd til å<br />
hoppe over de mest effektive metodene.<br />
– Jeg vil tro at det tilhører dagens<br />
orden for advokater å gå inn å google vitnene,<br />
for å se hvor de har vært før, sier<br />
han.<br />
– Det samme gjelder folk man skal<br />
møte eller ved ansettelser.<br />
Hvor mange treff har du?<br />
Her er antall treff i Google<br />
på en del jurister:<br />
• Justisminister, Knut Storberget:<br />
128 000 treff<br />
• Advokat, Cato Schjøtz:<br />
17600 treff<br />
• Advokat, Tor Erling Staff:<br />
14700 treff<br />
• Leder av Advokatforeningen,<br />
Berit Reiss-Andersen: 7260 treff<br />
• Professor, Ståle Eskeland:<br />
3720 treff<br />
• Høyesterettsjustitiarius,<br />
Tore Schei: 2990 treff<br />
• Leder for politijuristene,<br />
Curt A. Lier: 1430 treff<br />
• Leder av Juristforbundet,<br />
Kari Østerud: 418 treff<br />
• Leder av Juristforbundet<br />
Kommune, Liselotte<br />
Aune Lee: 255 treff<br />
• Leder av Dommerforeningen,<br />
Nils Asbjørn Engstad: 163 treff<br />
• President i USA, Barack Obama:<br />
Et anslag på 102 000 000 treff<br />
Det opplevdes som<br />
å komme inn i en helt ny<br />
”og litt gammeldags verden<br />
ADVOKAT- og DOMMERKAPPER<br />
for damer og herrer.<br />
Omgående fra lager.<br />
Pris fra kr. 4.500,- inkl. mva og frakt.<br />
Storgt. 25, 0184 Oslo – Tlf. 23 00 34 20 • Postboks 8744 Youngstorget, 0028 Oslo<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 29
Advokatdrap i Russland<br />
kan skremme Strasbourg-advokatene<br />
– Norge må presse Russland til<br />
å sikre advokater som er utsatt<br />
for drapstrusler. Så lenge de<br />
mislykkes må Norge bidra til å<br />
gi menneskerettighetsforkjempere<br />
trygghet her, sier jurist<br />
Berit Lindeman i Helsingforskomitéen.<br />
19. januar ble den<br />
russiske advokaten Stanislav<br />
Markelov skutt ned og drept på<br />
åpen gate i Moskva.<br />
Av: Henrik Pryser Libell<br />
– Dette drapet er tragisk og det er dramatisk<br />
fordi det viser at selv ikke medieoppmerksomhet<br />
kan forhindre overgrep mot<br />
menneskerettighetsaktivister i Russland,<br />
sier Berit Nising Lindeman, jurist og<br />
pressekontakt i Helsingforskomiteen til<br />
<strong>Juristkontakt</strong>.<br />
– Dette vil skremme enda flere russiske<br />
advkokater vekk fra å ta vanskelige<br />
saker, frykter hun.<br />
Blodig drap<br />
Den russiske advokaten Stanislav Markelov<br />
ble skutt ned og drept på åpen gate i<br />
Moskva, kort fra Kreml, mandag 19.<br />
januar kort tid etter at han holdt en pressekonferanse<br />
der han sa han ville tiltale<br />
den russiske stat for Menneskerettighetsdomstolen<br />
i Strasbourg for å ha gitt en<br />
for tidlig løslatelse av en fengslet russisk<br />
oberst.<br />
Obsersten, Juri Budanov, ble dømt til<br />
fengsel i 2003 for drapet på den tjestjenske<br />
18 åringen Kungajeva. Lindeman,<br />
som har arbeidet demokratiutvikling og<br />
menneskerettigheter for blant annet<br />
Jurist Berit Lindeman i Helsingforskomitéen sier advokatdrapet i Moskva er dramatisk<br />
for forsvaret av menneskerettighetssaker i Russland og Strasbourg. (foto: NHC)<br />
OSCE og Human Rights House Foundation,<br />
bodde selv i Moskva på det tidspunkt<br />
saken gikk og husker godt medieoppstyret<br />
som gjorde Markelov berømt.<br />
Vakte oppsikt<br />
Kungajeva-saken vakte oppsikt fordi det<br />
var en av de første Tsjetsjeniasakene<br />
anlagt i Strasbourg der klager vant saken<br />
som var anlagt mot staten Russland.<br />
Saken medførte også den første dom i en<br />
straffesak mot en høytstående russisk<br />
offiser for overgrep begått i Tsjetsjenia.<br />
I 2003 var saken sjelden, men i <strong>2009</strong> ligger<br />
det allerede flere tusen saker fra Russland<br />
og venter i Strasbourg, mange av<br />
dem med utgangpunkt i Tsjetsjenia og<br />
Nord-Kaukasus.<br />
Lindeman og menneskerettighetsaktivister<br />
frykter drapet på Markelov skal<br />
påvirke advokatarbeidet med disse. Uken<br />
før Markelov-drapet i Moskva ble en<br />
annen Tsjetsjeniasak-tilknyttet skutt på<br />
lignende vis i Wien. Den tsjetsjenske<br />
flyktningen Umar Israilov stod bak en<br />
anklage mot Tsjetsjenias president<br />
Ramzan Kardyrov om bruk av tortur,<br />
en sak som også skulle opp i Strasbourg.<br />
En av få modige<br />
Den drepte advoakten Stanislav Markelov<br />
var en av de få advokatene igjen i<br />
Russland, sier Lindeman, som var modig<br />
nok til å ta saker som utfordrer russiske<br />
myndigheter, som korrupsjon, eller grove<br />
overgrep mot menneskerettighetene,<br />
særlig i Nord-Kaukasus.<br />
– Det er dramatisk fordi saken har<br />
allerede oppmerksomhet i mediene , og<br />
det viser seg at selv det ikke gir noen<br />
30 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
form for beskyttelse. Når menneskerettighetsorganisasjoner<br />
gir aktivister en<br />
pris, er det ofte med en tanke om at<br />
internasjonal oppmerksomhet bidrar til<br />
sikkerhet. Men Markelov var en av de<br />
høyest profilerte. Mordet på ham, og på<br />
Israelov, viser at medieoppmerksomhet<br />
likevel ikke gir noen form for beskyttelse<br />
lenger, sier hun.<br />
Henrettelser<br />
Dagen etter mordet var ennå ingen<br />
pågrepet. Lindeman tør ikke si noe om<br />
hvem hun står bak drapet, men regner<br />
det som høyst sannsynlig at det var<br />
motivert av advokatens arbeid.<br />
– Det er ikke nødvendigivis Kungajevasaken.<br />
Det kan ha vært også ha vært Masajev-saken,<br />
en forsvinningsak fra august. Uansett<br />
er det skremmende, sier hun.<br />
Lindeman ser Malenkovdrapet i sammenhengmed<br />
skudddrapet på journalisten<br />
Anna Politkovskaja i Moskva og den<br />
tidligere etteretnignsoffiseren Litvenko,<br />
som ble forgiftet i London.<br />
– Mønsteret er dramatiske drap, regelrette<br />
henrettelser, av viktige personer<br />
knyttet til ganske profilerte saker, sier<br />
hun og legger til:<br />
– Ingen av dem er oppklart, så de er i<br />
praksis nærmest straffefrihet for slike<br />
forbrytelser.<br />
Redde advokater<br />
Stanilsavs kollega, som er også er en av<br />
Russlands profilerte menneskerettighetsforsvarer,<br />
Mikael Trepasjkin, sier til bloggen<br />
til advokat Robert Amsterdam (en av advokatene<br />
til Kodorkovski,red.) at mordet på<br />
Malenkov viser hvor farlig det er å være<br />
forsvarsadvokat i Russland når den anklagede<br />
er staten, eller folk nære statsmakten.<br />
– Staten sympatiserer tydeligvis med<br />
nazistene og Budanov. Det gjelder også<br />
når advokater blir arrestert, eller utsatt for<br />
falske, fabrikkerte anklager. Vi ser at noen<br />
advokater allerede er skremt vekk fra å bli<br />
forsvarere i kriminalsaker som er politiske<br />
motiverte, sier Trepasjkin til bloggen.<br />
”<br />
Ingen av dem er<br />
oppklart, så de er<br />
i praksis nærmest<br />
straffefrihet for slike<br />
forbrytelser<br />
Ikke Putin<br />
Lindeman tror den forverrede økonomiske<br />
krisen i Russland kan ha vært utløsende<br />
årsak til de råere metoden.<br />
– Jeg presiserer at jeg ikke påstår at<br />
hverken president Medvedev eller statsminister<br />
Putin står bak dette drapet. Men<br />
generelt kan en si at når den økonomiske<br />
krisen sprer seg i Russland er det mange<br />
høytstående personer med makt som blir<br />
enda mer redd for sine kritikere, sier hun,<br />
og tror det kan være en grunn til at noen<br />
har gått så langt som til å bestille dette<br />
drapet.<br />
Ultranasjonalister<br />
Russisk politi tror også at mordet er<br />
motivert av den dreptes jobb som advokat,<br />
men hadde ingen mistenkte da<br />
<strong>Juristkontakt</strong> gikk i trykken. Blant spekulasjonene<br />
var ikke bare Malenkovs personlige<br />
fiender, men også politisk motiverte<br />
ultranasjonalister.<br />
Journalisten Anastasia Baburova, fra<br />
samme avis som Politkovskaja, ble såret<br />
av samme attentatmann og døde av<br />
skadene kort etter. Da <strong>Juristkontakt</strong> gikk<br />
i trykken var det uklart om hun ble drept<br />
i det hun forsøkte å stanse drapsmannen.<br />
Må få trygghet i Norge<br />
– Vi frykter nå at det blir enda færre<br />
advokater som tør ta denne typen saker<br />
og færre ofre som tør å reise tiltaler mot<br />
høyerestående ansvarlige for overgrep,<br />
sier Lindeman.<br />
– Advokater som tar slike saker vet at<br />
det er en reel fare for at de blir drept,<br />
men de fortsetter likevel, fordi de mener<br />
at det de gjør, er viktig, sier Lindeman.<br />
Hun og menneskerettighetsorganisasjonen<br />
Den norske Helsingsforskomité<br />
har jobbet mye med rettighetspørsmål i<br />
Tsjetjenia og mener drapet må få øynene<br />
opp på norske myndigheter.<br />
– Russland må sørge for sikkerhet for<br />
advokatene og saksøkerne tilknyttet disse<br />
sakene. Det internasjonale samfunn<br />
må legge press på Russland for å få til<br />
dette. Inntil det skjer, må Norge og andre<br />
land påta seg å gi dem trygge opphold<br />
her.<br />
Foreldrene til Kungajeva bor allerede<br />
i Norge. Markelov derimot, ga aldri<br />
uttrykk for at han ønsket seg ut av<br />
Russland.<br />
Medieoppmerksomhet<br />
gir ikke noen form<br />
”for beskyttelse lenger<br />
Andre russiske advokater<br />
utsatt for trusler:<br />
• Karinna Moskalenko: Advokat<br />
for Litvinenko, Kodorkovski, og<br />
Kasparov. Hun hevder hun har<br />
blitt drapstruet flere ganger.<br />
• Juri Schmidt: Kodorkovski,<br />
Pasko (atomavfall/spion).<br />
• Mikhail Trepasjkin, advokat<br />
med KGB bakgrunn, dømt for<br />
å ha avslørt statshemmeligheter.<br />
Sittet to år fengslet.<br />
(Kilde: Den norske Helsingforskomité)<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 31
Forsvarsvilje og<br />
driver jurister til Heimevernet<br />
Foran på bildet: Generalinspektøren for Heimevernet Generalmajor Brovold og adjutant kaptein Eidem. Bak er jurist og oberstløytnant<br />
Sten Løitegaard (t.v). Med er også underdirektør i Skatt Sør, Håkon Weierholt, advokat Thor Harald Eike, Haugesund, advokat<br />
Thor Erik Høysgard, Bodø, advokat Frode Henning Antonsen, Trondheim og advokat Børge Hatlebrekke, Ålesund. Til venstre sees<br />
sjefen for tungtvannsaksjonen, Joacim Rønneberg, og guiden Thor Nicolaisen i autentisk 1943 uniform. (Foto: Ole Terje Sannes)<br />
Heimevernet er reorganisert med et eget juristkorps på 40<br />
jurister. De fleste er advokater i det sivile liv. Sjefsjurist og<br />
oberstløytnant Sten Løitegaard tror idealistisk forsvarsvilje er<br />
nøkkelen til rekrutteringen.<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
32 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
milorgidoler<br />
– Det er forsvarsvilje som driver advokater<br />
til å stille opp inntil 25 dager i året for<br />
oss. hvis du stiller betalingen for advokattimer<br />
opp mot hva militæret kan kompensere<br />
tapte timer med, så er dette et<br />
ganske gedigent tapsprosjekt for en heimevernjurist.<br />
Rent økonomisk, sier jurist<br />
og leder for Heimevernets juristkorps,<br />
Sten Løitegaard.<br />
Han er selv advokat i advokatfirmaet<br />
Frøstrup Løitegard DA i Porsgrunn når<br />
han er sivil. Men 25 arbeidsdager i året er<br />
han i uniform og fungerer som sjef for de<br />
40 juristene i Heimevernet.<br />
Heimvernet organiserte sitt juristkorps<br />
for to år siden. Før har jurister i<br />
Heimevernet vært vanlige menn under<br />
våpen. Nå bidrar de direkte med sitt eget<br />
yrke. Og pågangen på korpset var stor, da<br />
det ble dannet.<br />
– Det er lett å rekruttere gode jurister<br />
hit. Jeg tror det blant annet skyldes at<br />
noen av de gutta som er med her har<br />
fedre som var i Milorg eller satt på Grini<br />
eller i Tyskland under siste krig, forteller<br />
oberstløytnant Sten Løitegaard.<br />
Jurister over alt<br />
Han understreker likevel at han tror hans<br />
underordnede får mye igjen for sine tapte<br />
arbeidstimer:<br />
– Heimvernsjuristene er jurister og<br />
advokater som søker helt andre typer<br />
utfordringer i militæret enn de har i det<br />
sivile. Rettssaker handler om konflikt og<br />
tvist. Juristtjenesten i Heimevernet hand-<br />
”<br />
Det er lett å rekruttere<br />
gode jurister hit<br />
ler om å bygge noe, bygge Heimevernet<br />
som beskytter viktige samfunnsinstallasjoner<br />
og mennesker, sier Løitegaard.<br />
Heimevernets militærjuridiske korps<br />
er det største i Forsvaret, og korpsorganiseringen<br />
er gjort etter mønster av militærprestene,<br />
som lenge har vært i et eget<br />
korps.<br />
Målet med korpset, kalt Juristtjenesten,<br />
er å «bidra til at nasjonale og folkerettslige<br />
regler etterleves og at etikk og<br />
gode holdninger preger organisasjonen».<br />
– Juristene skal fokusere på å være<br />
gode rådgivere, ha god kjennskap til den<br />
enkelte med spesielt henblikk på innsatsstyrkene,<br />
og være gode på soldatferdigheter,<br />
skrev generalmajor og Heimevernets<br />
generalinspektør Bernt Ivar Ferdinand<br />
Brovold da korpset ble dannet.<br />
Brovold ønsket seg juristene integrert<br />
i alle nivå i organisasjonen, fra sentralt til<br />
distrikt.<br />
▲<br />
NYE UTGAVER<br />
Skattedirektoratet<br />
LigNiNgs-ABC<br />
2008/09<br />
Lignings-ABC er skatteetatens<br />
fortolkning av skattereglene, og<br />
din selvangivelse blir vurdert ut fra<br />
denne regelforståelsen. Lignings-<br />
ABC omtaler blant annet inntektsog<br />
formuesligningen, spørsmål<br />
om beskatning av kapitalinntekter<br />
og spørsmål i forbindelse med<br />
næringsvirksomhet. Boken<br />
utkommer årlig og er komplett<br />
med alle rettelser og forandringer<br />
som gjelder inntektsåret. Boken gir<br />
god og fyldig informasjon til både<br />
næringsdrivende og lønnstakere.<br />
Lignings-ABC 2008/09 omhandler<br />
skattereglene for inntektsåret 2008,<br />
og en kort omtale av nye/endrede<br />
regler for inntektsåret <strong>2009</strong>.<br />
ISBN 978-82-450-0775-6 Ι Kr 389,– Ι 1448 sider<br />
Det juridiske fakultet, U i O<br />
Norges Lover<br />
1687-2008<br />
Utgivelse 16. mars<br />
Fagbokforlaget har fått i oppdrag<br />
av Det juridiske fakultets<br />
lovsamlingsfond å utgi Norges<br />
Lover fra <strong>2009</strong>.<br />
Norges Lover omfatter samtlige<br />
norske lover som har alminnelig<br />
praktisk betydning.<br />
Utfyllende registre og<br />
krysshenvisninger bidrar til å<br />
gjøre boken brukervennlig. Den<br />
nye utgaven vil være ajourført per<br />
januar <strong>2009</strong>.<br />
ISBN 978-82-450-0869-2 Ι Kr 820,–<br />
Studentutgave<br />
ISBN 978-82-450-0870-8 Ι Kr 420,–<br />
www.fagbokforlaget.no > e-post: ordre@fagbokforlaget.no > ordretelefon: 55 38 88 00<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 33
Juristkorpset er en viktig del av den<br />
større omorganiseringen de siste årene,<br />
der Heimevernet gikk fra å være en stor<br />
styrke på 80 000 mann til «bare» 45 000.<br />
Den er også gått fra å være en stasjonær<br />
styrke til en moderne, mer mobil,<br />
velutrustet og lett avdeling.<br />
Korpset ble satt sammen høsten 2005,<br />
rett og slett ved annonsering i <strong>Juristkontakt</strong>,<br />
Advokatbladet og på nett. Det kom<br />
60 søkere til 17 stillinger, uten annen<br />
reklame for jobbene, forteller Løitegaard.<br />
De er spredt over hele landet, fra<br />
lengst sør til lengst nord, og samles samtidig<br />
bare unntaksvis.<br />
– Vi så ikke etter høye juskarakterer,<br />
men høye menneskelige karakterer. Folk<br />
med en habil juridikum i bunnen, som<br />
kunne ta et poeng fort, kombinert med<br />
en militær bakgrunn.<br />
Militærjuristene får alle grad av major<br />
når de trer inn i stillingen, men flere var<br />
allerede offiserer, fra fenrik til kaptein.<br />
Lønn gis etter grad.<br />
– Selv om det er en beskjeden avlønning,<br />
finnes det jo noen «gulrøtter» også,<br />
lokker Løitegaard.<br />
– Vi har sendt våre jurister til store<br />
Natoøvelser utenlands, Nato konferanser<br />
innen fagfeltet med høyt profilerte utenlandske<br />
professorer og troppeutveksling i<br />
USA. I fjor var for eksempel to norske<br />
HV-jurister med som «legal advisers» for<br />
ledelsen i ARRC, Allied Rapid Reaction<br />
Force-øvelsen i Tyskland.<br />
Under en slik øvelse trengs juristene<br />
både til scenariet – det tenkte krigsspillet<br />
– men også i virkeligheten, for eksempel<br />
for å avgjøre hvor mye land en kan båndlegge<br />
midlertidig til øvelsen, hva som trafikkrettslig<br />
må til for å sperre en vei og<br />
slike ting. I krigsspillet skal juristene bla.<br />
påse at NATOs engasjementsregler, Rules<br />
of Engagement, blir fulgt.<br />
I Norge brukes ikke militærjuristene i<br />
Heimevernet til sivilrettslige spørsmål<br />
som har med administrasjonen å gjøre.<br />
– Det er den andre gulroten, fokuset<br />
er på den operasjonelle retten. I denne<br />
sammenheng er det alle juridiske spørsmål<br />
som direkte relaterer seg til gjennomføring<br />
av militære operasjoner. Det<br />
være seg fredsoperasjoner eller<br />
krigsoperasjoner.<br />
I krise gjelder rettsreglene som i fredstid,<br />
men Forsvaret kan få noen utvidede<br />
beføyelser. Juristene passer på at disse<br />
overholdes. I krig har Forsvaret store fullmakter<br />
og vil kunne overta blant annet<br />
politiets funksjoner. Reglene om dette er<br />
nedfelt i beredskapslovene.<br />
Verdi for forsvaret<br />
Juristene må forstå Heimevernets operasjoner,<br />
uten at Heimevernet går utover<br />
sine fullmakter, sier Løitegaard.<br />
– I operasjoner må man kunne ta<br />
beslutninger fort og kunne snu seg rundt<br />
hurtig sier han.<br />
Her må også juristene henge med.<br />
Løitegaard tror de militære sjefene virkelig<br />
har fått øynene opp for juristenes verdi<br />
for militæret. Hans direkte overordnede er<br />
Generalinspektøren for Heimevernet.<br />
– Jeg vil gjerne reklamere litt også.<br />
Selv om vi er godt dekket inn, er vi hele<br />
tiden åpen for at kvalifiserte melder sin<br />
interesse for å erstatte dem som går ut av<br />
tjenesten. Det må du gjerne skrive i bladet<br />
ditt. Skriv at interesserte kan ta direkte<br />
kontakt med meg.<br />
HV-jurist tar permisjon<br />
for å reise til Afghanistan<br />
Det er et omfattende<br />
regelverk som kan bli<br />
”tolket individuelt<br />
Til sommeren tar Ålesundadvokat<br />
Børge Hatlebrekke permisjon<br />
fra sin advokatpraksis<br />
og reiser til Afghanistan som<br />
juridisk rådgiver.<br />
– I første omgang i seks måneder, men jeg<br />
håper på å ta ytterligere seks måneder<br />
hvis alt går som forventet, sier han til forsvarets<br />
egne nettsider<br />
I fjor var han med under en øvelse<br />
med NATOs Allied Rapied Reaction<br />
Corps (ARRC) i Tyskland. ARRC er<br />
NATOs reaksjonsstyrker som blant annet<br />
var først inne i Afghanistan før ISAF tok<br />
over. Hatlebrekke deltok sammen med<br />
en annen HV-jurist, Tor Erik Høysgard.<br />
Hatlebrekkes oppdraget under øvelsen<br />
var å være juridisk rådgiver i en operasjon<br />
hvor NATO deltok med fredsstøtte<br />
til en fiktiv nasjon.<br />
– Jeg skulle blant annet finne de juridiske<br />
hjemlene for bruk av makt. Hva<br />
kan vi gjøre i en gitt situasjon? Hva kan vi<br />
bruke av maktmidler?<br />
34 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Utvikler folkerettsmanual<br />
Før jul fikk Forsvarets høgskole bevilget midler<br />
til å utvikle en folkerettsmanual.<br />
– Det er viktig å vise et norsk standpunkt<br />
i krigens folkerett. Spesielt i internasjonale<br />
operasjoner, sier kontreadmiral Louise<br />
D. Bastviken ved Forsvarets høgskole til<br />
forsvarets egne nettsider mil.no.<br />
Forsvarets høgskole har fått bevilget<br />
rundt seks millioner kroner til å utarbeide<br />
den norske manualen. Prosjektet startet i<br />
oktober i fjor og gjøres samarbeid med<br />
blant annet Peace Research Institute Oslo<br />
(PRIO), Norges Røde Kors og det juridiske<br />
fakultet ved Universitetet i Oslo (UiO).<br />
Kan tolkes individuelt<br />
– Selv om disse lovene er internasjonalt<br />
fastsatt, er det et omfattende regelverk som<br />
kan bli tolket individuelt. En manual som<br />
dette er ment å gjøre det enklere for soldater<br />
å ta juridisk korrekte avgjørelser også i<br />
Det er et omfattende<br />
regelverk som kan bli<br />
”tolket individuelt<br />
felten, sier Gro Nystuen som arbeider både<br />
ved Forsvarets høgskole og ved UiO.<br />
Det er allerede 52 andre land som har<br />
utviklet liknende manualer. USAs tilsvarende<br />
manual består av omtrent 10 000<br />
sider. Det skal ikke den norske utgaven,<br />
skriver mil.no.<br />
– Et eksempel er fangebehandling i<br />
Afghanistan der Norge følger andre regler<br />
enn for eksempel USA selv om vi forholder<br />
oss til et internasjonalt lovverk som langt<br />
på vei er felles, sier Nystuen til mil.no.<br />
Seminar om rettsgenetikk<br />
DNA som bevis<br />
Rettsgenetikk og rettssikkerhet<br />
Gjennomføringen av DNA reformen<br />
Universitetet i Stavanger og GENA- Institutt for DNA analyse- inviterer til heldagsseminar.<br />
Tid: Onsdag 18. mars <strong>2009</strong> kl. 09-17.00 ved UiS<br />
Påmelding: www.uis.no/kurs/gena innen 25. februar.<br />
Formålet er å hjelpe jurister og andre som arbeider innen<br />
strafferettspleien til økt forståelse av potensialet av DNA som bevis.<br />
Foredragsholdere kommer fra Den rettsmedisinske kommisjon,<br />
Domstoladministrasjonen, Kripos, Politidirektoratet og GENA.<br />
Godkjent av Den Norske Advokatforening som obligatorisk etterutdanning.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 35
Norsk<br />
i Shanghai<br />
Først kom de store norske bedriftene til Kina. Nå kommer de små og mellomstore.<br />
Alle har samme behov for «fødselshjelp» – juristene. Geir Sviggum er advokat i Shanghai<br />
– <strong>Juristkontakt</strong> har besøkt de norske juristene i Kinas vindu mot Vesten.<br />
Det kinesiske tegnet for advokat er:<br />
Det kinesiske tegnet for cand. jur. er:<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
Foto: Thomas Haugersveen<br />
36 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
(Shanghai, Kina)<br />
I 2006 var norske investeringer i Kina økt<br />
til 1,3 milliarder kroner, en dobling på<br />
fire år. Siden 1978 har overkant av 200<br />
norske selskaper etablert seg i Kina. Stadig<br />
flere kommer til, både for å produsere,<br />
forske og selge.<br />
De første tjue årene var det mest store<br />
bedrifter, som DNB og Statoil, som hadde<br />
kontorer i Kina. Men de siste fem årene<br />
har det vært en «immigrasjonsbølge»<br />
av små og mellomstore norske bedrifter,<br />
bekrefter Innovasjon Norge. Årsakene til<br />
tilstrømningen er både lave kostnader og<br />
håpet om profitt i det enorme markedet<br />
Kina har.<br />
Men det har også spilt inn at Norge<br />
lenge har hatt en sterk krone og at Kina<br />
er i ferd med å bli skipsbyggernasjon<br />
nummer en i verden.<br />
– 80 til 90 prosent av de norske etableringene<br />
har gått gjennom oss, sier<br />
advokat Geir Sviggum ved advokatfirmaet<br />
Wikborg Reins Shanghaikontor til<br />
<strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Bare i januar har advokatbyrået fire til<br />
fem norske etableringer i Kina, og finanskrisen<br />
har ikke medført noen vesentlig<br />
nedgang i oppdragsmengden. Heller tvert<br />
imot. Wikborg Rein åpnet Shanghaikontor<br />
i 2002 og er foreløpig det eneste<br />
norske advokatbyrået som har gjort det.<br />
– Jeg lurer ofte på hvorfor ikke andre<br />
firmaer er her, sier Lars Berge Andersen,<br />
som har bodd tre og et halvt år i Kina, og<br />
flyttet hjem før jul, for å lede Wikborg<br />
Reins Kina-arbeid i Oslo, en slags<br />
«Kinadesk».<br />
I hans tid i Shanghai tredoblet kontoret<br />
omsetningen, og enda forventer de<br />
vekst også i <strong>2009</strong>.<br />
en frihandelsavtale med Norge på trappene<br />
– er Kina fortsatt et gjennomregulert<br />
totalitært samfunn med mye jus knyttet<br />
til beslutninger. Moderne lov og lovforvaltning<br />
er heller ikke mer enn tretti år<br />
gammelt i Kina, fra «åpningen» etter<br />
Maos død og under Deng Xiapong fra og<br />
med 1978.<br />
Både lovordningen, og ikke minst<br />
«hullene» som ennå finnes mellom lovene,<br />
har gjort behovet for både utenlandske<br />
og kinesiske jurister stort for selskaper<br />
som vil operere i Kina. Kinas første<br />
konkurranselov ble først etablert høsten<br />
2008, og fortsatt ligger makten i kommunistpartiet.<br />
Utlendinger hilses velkommen,<br />
men bare på visse, gitte kriterier. I<br />
mange bransjer kreves et joint-venture<br />
med kinesiske selskaper og et visst antall<br />
kinesiske ansatte.<br />
Slike joint-ventures er omgitt av lang<br />
rekke regler, og kontrakter. For en norsk<br />
bedrift å etablere seg i Kina – det være<br />
med representasjon, produksjon eller for<br />
å selge til det kinesiske markedet – kan<br />
derfor være en ganske krevende.<br />
– Det meste er annerledes i Kina i forhold<br />
til Europa, sier Sviggum.<br />
Han beskriver Norge som et «rettighetssamfunn»,<br />
men Kina som et «relasjonssamfunn»,<br />
der det i større grad<br />
handler om å kjenne rett person og vite<br />
hvordan og når du skal «pushe» dine<br />
interesser. For eksempel hvis du har søkt<br />
om byggetillatelse til en fabrikk eller<br />
produksjonshall.<br />
– I Norge er plan- og bygningsloven et<br />
eksempel på en rettighetslov. Dersom<br />
lovens krav er oppfylt, har man et rettskrav<br />
på å få bygge. I Kina er det vi i Norge<br />
kjenner som myndighetenes frie skjønnsutøvelse<br />
vesentlig mer dominerende, sier<br />
Sviggum<br />
Og da gjelder det å vite hva myndighetene<br />
vil se, hvem man bør snakke med<br />
underveis og bygge relasjoner.<br />
– Derfor er det så ekstremt viktig å ha<br />
folk på bakken, som vet hva som skjer her.<br />
På forsiden<br />
Men Sviggum tror det er mer enn det<br />
som forklarer hvorfor selskapene bruker<br />
nettopp en nordmann, og ikke en kinesisk<br />
– eller for den slags skyld engelsk<br />
eller tysk – jurist.<br />
– Det er ikke bare detaljkunnskap om<br />
kinesisk jus som teller. En nordmann kan<br />
skjønne hva norske kunder trenger og kan<br />
gi råd som hindrer at man havner på forsiden<br />
av Dagens Næringsliv med feil<br />
overskrift, sier advokaten.<br />
▲<br />
Kommunistpartiet<br />
Juristene fungerer som «døråpnere» for<br />
norske selskaper som vil inn i kjempemarkedet<br />
Kina. Til tross for WTO-medlemskap<br />
og et kapitalistisk marked, – og<br />
De siste fem<br />
årene har det vært en<br />
«immigrasjonsbølge»<br />
av små og mellomstore ”norske bedrifter<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 37
Geir Sviggum leder Wikborg Rein-kontoret i Shanghai. – Det er ikke bare kinesisk jus bedriftene trenger. Man trenger også en nordmann<br />
med magefølelse for hva slags juridisk opplegg som ikke havner på forsida av Dagens Næringsliv, sier han. Selv får han<br />
Dagens Næringsliv per post, men alltid en uke forsinket.<br />
– Dessuten forklarer og rådgir vi ut fra<br />
en felles norsk erfaringsbakgrunn, noe klienter<br />
understreker som meget verdifullt i<br />
arbeidet med å trenge inn i en svært fremmed<br />
retts- og forretningskultur. Kinesiske<br />
advokater derimot, kan iblant gi ganske<br />
«shady» råd uten den magefølelsen og<br />
etikken nordmenn har, sier han.<br />
De fleste kundene hos Sviggum, Berge<br />
Andersen og deres fire kinesiske kolleger<br />
er norske. Men mange oppdrag har<br />
også svensk, dansk, tysk, gresk, nederlandsk<br />
og amerikansk signatur. Og<br />
kinesisk.<br />
Blant annet har SINOPEC, en av de<br />
tre statlige oljegigantene, det Wikborg<br />
Rein kaller en «løpende relasjon» til deres<br />
Shanghai-kontor. Antall kinesiske klienter<br />
som arbeider med oppkjøp i Norge, er<br />
økende.<br />
– Særlig stor er interessen for offshoreteknologi<br />
og alternativ energi sier<br />
Sviggum.<br />
Kinesiske advokater<br />
derimot, kan iblant gi<br />
ganske «shady» råd uten<br />
den magefølelsen og ”etikken nordmenn har<br />
Enorm vekst<br />
Offshore, shipping og maritim industri er<br />
stikkord i en havneby som Shanghai, og<br />
går dessuten som en rød tråd gjennom<br />
Wikborg Reins fire utenlandskontorer i<br />
London, Singapore, Shanghai og Kobe.<br />
Det forklarer også hvorfor det står en<br />
skipsmodell i et glassmonter på advokatkontoret.<br />
Skipet var det første kontoret<br />
hjalp til med å levere fra et kinesisk verft<br />
etter oppstarten. Derfor har det fått<br />
hedersplassen i resepsjonen i 13. etasje,<br />
en resepsjon innredet med skandinavisk<br />
minimalisme.<br />
Utsikten fra vinduet faller ned på en<br />
by i rask vekst. Fysisk vekst, og økonomisk<br />
vekst. Det sies at man «hører skyskraperne<br />
vokse i Shanghai». Det sies<br />
også at en fjerdedel av verdens store byggekraner<br />
har vært i denne byen samtidig<br />
under den travleste fasen. Byen vokser<br />
med i snitt hundre skyskrapere i året, og<br />
huser over 7000 mennesker per<br />
kvadratkilometer.<br />
Den enorme veksten betyr også at det<br />
som er et lite selskap i dag kan være et<br />
stort i morgen. For advokater i Shanghai<br />
kan en liten gründer fort bli en viktig<br />
kunde gjennom sitt «Kina-eventyr».<br />
– Man blir meget godt kjent med selskapene<br />
og får lett en sentral rolle i disse,<br />
også i kjernevirksomheten deres. Vi deltar<br />
i selskapsstruktureringen og kontraktskrivingen,<br />
forteller Sviggum,<br />
38 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Kundemassen befinner seg i alt fra liten<br />
gründer til store tungvektere, og i alt fra<br />
skipsbygging til aluminiumsproduksjon.<br />
Sviggum frykter ikke færre kunder etter<br />
finanskrisen.<br />
– Mens veksten i Europa går fra én<br />
prosent til i verste fall null eller noe<br />
minus, går vekstraten i Kina i verste fall<br />
ned fra 11,8 % til «bare» ni prosent. Dette<br />
er et vekstmarked, og ikke et modent<br />
marked som vi har hjemme. Her er det<br />
masse rom for å ekspandere.<br />
– Og skulle tidene bli verre, blir det<br />
vel her som med forretningsadvokater<br />
hjemme; at yrket bare skifter fokus. I<br />
Shanghai merker vi noe mer fokus på<br />
kontrakter og nedbemanning, og mindre<br />
på oppkjøp nå. Vi har fått en rekke oppdrag<br />
som en direkte følge av turbulensen,<br />
mens det eneste direkte oppdragsbortfallet<br />
så langt bestod i en dansk klient som<br />
skulle foreta et oppkjøp, men trakk seg,<br />
sier Sviggum.<br />
Doblet omsetning<br />
Wikborg Reins Shanghai-kontor doblet<br />
omsetningen i 2008 sammenliknet med<br />
2007, som da var rekordåret.<br />
Lars Berge Andersen opplever at den<br />
økonomiske krisen er annerledes for Kina<br />
av flere grunner<br />
– Kina har på en måte vært i krise<br />
hvert år de siste 30 årene, siden alt er<br />
nytt, og har hatt vedvarende bankkriser<br />
på grunn av privatiseringen. Den internasjonale<br />
finanskrisen er på noen måter<br />
bare «business as usual» for kineserne.<br />
Dessuten er det knapt en kineser som har<br />
kredittkort. De sparer dobbelt så mye<br />
som amerikanerne og utlånsmarkedet er<br />
svært regulert.<br />
Selv om de fleste av advokatfirmaets<br />
kunder er norske tror ikke «Kina-juristene»<br />
at oppdragsmengden går ned.<br />
– Kina er et lavkostland, sier de, et<br />
sted å spare penger på å være, og de tror<br />
Kina vil øke i viktighet, både som marked<br />
og produksjonsplass.<br />
– Tvert imot tror jeg mange ser til<br />
Kina for etablering nettopp på grunn av<br />
krisen, sier Andersen.<br />
Han tror også den kommende frihandelsavtalen<br />
mellom Norge og Kina vil<br />
gjøre handel og kommunikasjon enda lettere<br />
for norske selskaper enn den er i dag.<br />
Kinesere ser på Norge<br />
– Et av de meste interessante<br />
utviklingstrekkene i forholdet<br />
mellom Norge og Kina er at<br />
kineserne ser på norsk offshoreteknologi<br />
som en strategisk<br />
og politisk ressurs de ønsker å<br />
kjøpe opp.<br />
”<br />
Kina trenger energi<br />
og kjøper norsk<br />
offshore-teknologi av<br />
politiske og strategiske<br />
årsaker.<br />
Kina trenger å tilfredsstille landets galopperende<br />
energibehov og kjøper derfor<br />
opp så vel rettigheter og teknologi fra<br />
australske gruver, som oljeboringsrett i<br />
Afrika til norsk offshore-teknologi, sier<br />
advokat Geir Sviggum i advokatfirmaer<br />
Wikborg Rein i Shanghai.<br />
Byrået får mest oppdrag av nordmenn<br />
om Kina, men i det siste har de også fått<br />
kinesiske oppkjøpere som kunde for å<br />
kjøpe i Norge. Et eksempel var da riggeselskapet<br />
ABILCO ble oppkjøpt av<br />
SINOPEC, Kinas svar på StatoilHydro.<br />
Oppkjøpet ble formidlet gjennom Wikborg<br />
Rein.<br />
– Med norske og kinesiske advokater i<br />
samme byrå har vi kjenneskap til jus på<br />
begge sider av bordet. Det er en stor fordel<br />
på et felt som shipping, maritim<br />
industri og olje, der både kineserne og<br />
Norge har felles interesse: Norges største<br />
industri er offshore, nest størst er leveranser<br />
til oljeindustrien. Kina skal bli verdens<br />
største skipsbyggernasjon. Og Kina «tørster»<br />
alltid etter alt som har med olje å<br />
gjøre.<br />
– I lys av finanskrisen øyner de vel litt<br />
billige oppkjøp enn før, men det er ikke<br />
det som avgjør salgslysten. Kina trenger<br />
energi og kjøper norsk offshore-teknologi<br />
– Jeg lurer ofte på hvorfor ikke andre<br />
firmaer er her, sier Lars Berge Andersen.<br />
av politiske og strategiske årsaker. For<br />
kinesisk oljebransje er den gull verdt, for<br />
at de skal få mer ut av sine egne oljereserver,<br />
mener Lars Berge Andersen.<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 39
Redd for å få ideene stjålet i Kina<br />
Mange norske bedrifter legger<br />
produksjonen til Kina, men<br />
legger oppfinnelsene til<br />
Singapore. Kinas rettsvesen<br />
beskytter dårlig mot<br />
kopiering av ideer.<br />
I Kina risikerer man<br />
å få sine oppfinnelser<br />
og teknologi blåkopiert<br />
”og reprodusert<br />
– InCent valgte Singapore fordi landet<br />
har et forutsigbart juridisk system. Kina<br />
var aldri en reel kandidat nettopp fordi<br />
det er komplisert å etablere og beskyte<br />
sine forretningsinteresser der, sier jurist<br />
og mobilreklamegründer Cato<br />
Gullichsen.<br />
Sammen med to kolleger startet han<br />
firmaet InCent med base både i Oslo og<br />
Singapore. Han påpeker også at et forutsigbart<br />
juridisk system er viktig for at<br />
investorer har tillit til selskapet.<br />
Gullichsen tror mange oppstartselskaper<br />
fra Norge velger Singapore som base<br />
nettopp på grunn av at rettsystemet gir<br />
god beskyttelse av intellektuelle rettigheter<br />
(IPR). Særlig har dette vært viktig for<br />
bedrifter innenfor digitale medier som er<br />
et satsingsområde for myndighetene i<br />
Singapore.<br />
Høyteknologi<br />
Orklas investeringer i Asia har lignende<br />
trekk. Orkla eier 40 prosent av den norske<br />
solenergiselskapet REC, som i stor<br />
grad er basert på design og oppfinnelser.<br />
REC har valgt Singapore.<br />
– En viktig grunn til det, er at Singapore<br />
har et mer stabilt lovsystem og et<br />
sterkt IPR-miljø. I Kina risikerer man å få<br />
sine oppfinnelser og teknologi blåkopiert<br />
Jurist og mobilreklamegründer Cato Gullichsen<br />
valgte Singapore fordi landet har<br />
et forutsigbart juridisk system. – Kina var<br />
aldri en reel kandidat nettopp fordi det er<br />
komplisert å etablere og beskyte sine<br />
forretningsinteresser der, sier han.<br />
og reprodusert. Kina behøver fortsatt å ta<br />
noen skikkelig grep på feltet intellektuelle<br />
eiendomsrettigheter. Når domstolen<br />
dømmer i en sak der utenlandske bedrifter<br />
forsøker å påtale et plagiat, dømmer<br />
domstolen erfaringsmessig til fordel for<br />
den kinesiske part, forklarer Elkems rådgiver<br />
i Kina, Tom Preststulen.<br />
Preststulen sier det kinesiske rettsvesenet<br />
har tødd noe opp og at det har kommet<br />
noen nye dommer som går i en annen<br />
retning, men ikke mange. I Kina er oppfinnelser<br />
ofte sett på som noe man deler.<br />
– Det Elkem har i Kina er av mindre<br />
sensitiv natur enn høyteknologien REC<br />
driver med i Singapore, forteller<br />
Preststulen.<br />
Kopiering<br />
– Når det er sagt beskytter Elkem-enhetene<br />
i Kina seg så godt som mulig ved<br />
blant annet å bygge opp gjensidige tillitsog<br />
lojalitetsforhold i de multikulturelle<br />
organisasjonene, samt å fordele jobber på<br />
en slik måte at det innen relevante områder<br />
blir vanskelig å finne ut av helheten.<br />
Dermed reduseres kopieringsfaren, sier<br />
han. Advokat Lars Berge Andersen er<br />
enig.<br />
– Faren for kopiering er stor i Kina.<br />
Det har vært en del problemer med det,<br />
men det meste norske som lages er relativt<br />
kompliserte ting. Selv det å kopiere<br />
er rimelig dyrt, det krever investeringer,<br />
derfor er ikke problemet alltid reelt sett<br />
like stort.<br />
Lars Berge Andersen forklarer faren<br />
for kopiering blant annet med manglende<br />
respekt for intellektuelle rettigheter i<br />
Kina, som ikke hadde privat eiendomsrett<br />
før 1978. I tillegg kommer de ineffektive<br />
domstolene.<br />
Kina har opprettet en egen særdomstol<br />
for IPR, for å bøte på mangelen. Dermed<br />
kan selskaper avtale per kontrakt at<br />
tvister skal løses av denne, fremfor vanlig<br />
domstol. Men helst vil bedriftene unngå<br />
rettssystemene.<br />
Kinas økonomiske vekst<br />
Kina er et politisk kommunistisk land med en halvprivat<br />
markedsøkonomi. Kina vokser hvert år 9 -11 %. Siden<br />
«gjenåpningen» av Kina mot Vesten i 1979, etter tiår med<br />
kulturrevolusjon og økonomisk selvberging, har Kinas økonomi<br />
vokst med minst 700 %.<br />
Noen forskere mener Kina kan vokse videre med denne farten,<br />
andre at Kina kan gå på en knekk, på grunn av fallende<br />
internasjonal handel, frosset kredittsystem, fordi de statlige<br />
sponsede bankene har «råtten gjeld» i mange statsselskaper og<br />
fordi ettbarnspolitikken vil føre til en eldrebølge.<br />
Utenlandske firmaer leter i Kina enten etter: Billig<br />
arbeidskraft til produksjon, forskning eller andre formål,<br />
eller ønsker å selge på det kinesiske markedet.<br />
40 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Peppes Pizza blir kinamat<br />
– og advokatmat<br />
Peppes Pizza er blant de<br />
mellomstore norske bedriftene<br />
som siden 2002 har flokket seg<br />
til Kina. Først brukte de<br />
kinesiske advokater, men det<br />
måtte de angre.<br />
– Jeg prøver å være «street smart», uttalte<br />
sjef for Peppes Pizzas utenlandssatsning<br />
Ørjan Fredriksen til Dagens Næringsliv.<br />
Han trålte gatene i Shanghai for å finne<br />
rett lokale for en etablering der, og siden i<br />
Beijing.<br />
– Kineserne er utrolig opptatt av relasjoner,<br />
til og med når de skal selge, sa han<br />
til Dagens Næringsliv om jakten på et<br />
lokale.<br />
Han brukte utelukkende kinesiske advokater<br />
i 2005.<br />
– En norsk advokat vil aldri kunne<br />
bygge det nettverket en kinesisk kollega<br />
har, sa han til DN.<br />
Norsk vs nettverk<br />
Fire år senere bruker Peppes norske advokater<br />
og må gå tilbake på tidligere<br />
uttalelser.<br />
– Nettverket i Kina hjelper ikke nok<br />
alene hvis advokatene ikke forstår det<br />
kunden prøver å oppnå. En utenlandsk<br />
advokat forstår hva vi prøver å oppnå og<br />
akkurat når det gjelder Peppes må man<br />
vel være norsk for å skjønne akkurat hva<br />
det er, sier Fredriksen til <strong>Juristkontakt</strong>.<br />
Peppes har tre restauranter i Beijing i<br />
dag, og planlegger å få flere. Satsningen<br />
startet i 2005, og ifølge Dagens Næringslivs<br />
artikler om satsningen går de stadig<br />
med store underskudd, med vel 20 millioner<br />
tapt til nå. Restauranten i Shanghai<br />
ble nedlagt. De er ikke per i dag<br />
lønnsomme.<br />
– Målet for <strong>2009</strong> er å gjøre de tre<br />
restaurantene profitable, deretter skal vi<br />
ekspandere, sier Fredriksen.<br />
Alle tre restaurantene ligger i Beijings<br />
«Central Business District», og alle tre lig-<br />
Peppes restaurant i Finance Street i Beijing.<br />
Ved kinasatsningen prøvde de først<br />
med kinesiske jurister, men måtte bruke<br />
norske til sist.<br />
ger vegg i vegg med en Starbucks. En av<br />
dem ligger til og med rett ved Pizza Hut,<br />
som er hovedkonkurrenten og markedslederen<br />
på pizza i Kina, med over 200<br />
restauranter i Kina.<br />
– Pizza Hut i Kina er som Peppes i<br />
Norge, sier Fredriksen, fast bestemt på å<br />
bli en klar nummer to i Kina.<br />
Luksusrestaurant<br />
– Kineserne blir mer og mer «vestlige» i<br />
mat og klær og vi skal gjøre vårt beste for<br />
å vokse. Mens Peppes har et litt «folkelig<br />
image» i Norge, er besøk på pizzarestaurant<br />
i Kina noe som bare den øvre middelklassen<br />
har råd til og statusen derfor<br />
litt mer som en «high-end» restaurant.<br />
Peppes har gjennom gått de to vanligste<br />
fasene for en norsk etablering. Først et<br />
«Representative Office» i 2005, så et<br />
«Wholey Foreigned Owned Enterprise»<br />
(WOFE) fra 2006. Det var under etableringen<br />
av sitt WOFE at Peppes byttet fra<br />
kinesisk til norsk advokat.<br />
– En kinesisk advokat kjenner Kina,<br />
mens en skandinavisk kjenner de skandinaviske<br />
selskapene. En norsk advokat stiller<br />
kunden de viktige spørsmålene om<br />
hvor kunden vil, i tillegg til å ha god juri-<br />
”<br />
Målet for <strong>2009</strong><br />
er å gjøre de tre<br />
restaurantene profitable,<br />
deretter skal vi ekspandere<br />
disk kinesisk kompetanse i kraft av gode<br />
lokale inhouse jurister sier Fredriksen,<br />
som sier han «har lært på den harde<br />
måten».<br />
– Hvis du ikke får noen som stiller<br />
rett spørsmål i starten risikerer du å kaste<br />
bort masse tid og energi i feil retning, sier<br />
han.<br />
Gode råd ved<br />
businessmøter i Kina<br />
• Lever visittkort med to hender<br />
og studer det før du legger det<br />
fra deg. Kinesiske navn skrives<br />
med etternavnet først.<br />
• Den som snakker i forhandlinger<br />
er ofte ikke sjefen i en kinesisk<br />
delegasjon. Sjefen sitter ofte stille<br />
i bakgrunnen.<br />
• Når noen har pratet, vent en<br />
stund før du svarer, så det virker<br />
som om du har tenkt over det<br />
som ble sagt, før du svarer.<br />
• Ikke ta alle ord direkte for det<br />
de er. Et nei kan bety ja. Et smil<br />
kan bety et nei.<br />
• Ikke le. Hvis noen ler betyr det<br />
at de ikke vet hva de skal gjøre.<br />
Ikke vits, før kineserne evt. har<br />
begynt å vitse.<br />
• Verten setter seg først ved ethvert<br />
bord.<br />
• Ikke klem hardt tilbake på et for<br />
mykt håndtrykk.<br />
• Gi aldri en paraply i gave. Det<br />
betyr at du ønsker død i en persons<br />
familie.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 41
Min arbeidsplass<br />
<strong>Juristkontakt</strong> besøker en juristarbeidsplass.<br />
Ønsker du å fortelle om<br />
din arbeidsplass?<br />
Kontakt omg@jus.no<br />
Administrerer rocke<br />
Juristene på Universitet i Agder<br />
jobber som regel mest med<br />
administrasjon og minst med<br />
“vanlig jus». Unntaket er når<br />
studenter tas i fusking.<br />
Av Henrik Pryser Libell<br />
– Den juridiske forskjellen fra å være<br />
Høyskolen i Agder til å bli Universitetet i<br />
Agder er først og fremst at vi nå selv kan<br />
bestemme hvilke master- og doktorgrader<br />
vi skal ha. Før måtte vi søke departementet,<br />
forklarer jurist og underdirektør i studiesekretariatet<br />
ved Universitetet i Agder<br />
(UiA), Greta Hilding.<br />
Fra før av var Høgskolen blant annet<br />
kjent for å ha en av Norges beste ekspertise<br />
på rytmisk musikk – det vil si rock. Og<br />
med status som universitet kan rockeforskerne<br />
bli doktor og professorer i rock.<br />
UiA ble universitet 1. september 2007.<br />
– Men det er klart universitetsstatusen<br />
betyr mye mer enn det på lang sikt. Det<br />
stilles større forventninger til et universitet.<br />
Universitetsstatusen gir ringvirkninger<br />
i regionen, og på lang sikt hever det<br />
nivået på hele institusjonen, sier Hilding<br />
om universitetet plassert i Kristiansand.<br />
Hun har ikke en ren juristjobb ved<br />
universitetet, men hun sier de oppgavene<br />
som er mest relevant i forhold til utdannelsen<br />
er oppgaven som sekretær for universitets<br />
klagenemnd og arbeid med å<br />
utarbeide lokalt regelverk på det studieadministrative<br />
området.<br />
– Jeg saksforbereder klagesaker og fuskesaker<br />
for klagenemnda. I saksforberedelsen<br />
er det en fordel å være jurist, særlig<br />
pga kjennskap til forvaltningsloven.<br />
Fuskesakene er ofte de mest arbeidskrevende<br />
sakene i klagenemden. I fjor var<br />
det flere enn vanlig, rundt femten. Året<br />
før var det bare halvparten.<br />
Rita Hagehei (t.v.) og Greta Hilding er jurister ved Universitet i Agder. – Det er en<br />
arbeidsplass der du føler at du er med på noe som har betydning for regionen, sier de.<br />
42 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
doktorer og fuskelapper<br />
Universitetet<br />
i Agder (UiA)<br />
Antall ansatte: ca. 1000<br />
Antall jurister: 19<br />
Formål: Utdanning og forskning og<br />
kontakt med samfunnet<br />
Antall jurister: 4 i administrative stillinger,<br />
5 i vitenskapelige stillinger<br />
Viktigste lover for administrasjonen:<br />
Forvaltningsloven, offentlighetsloven,<br />
tjenestemannsloven, arbeidsmiljøloven,<br />
universitets- og høgskoleloven.<br />
Hva gjorde du før lunsj i dag?<br />
Rita Hagehei:<br />
– Jeg forberedte et par styresaker til<br />
styret i UiA, blant annet tilsettingssaker<br />
uten utlysning, «kallelse», og en tilsetting<br />
som professor 2, og opprykksak<br />
til professor.<br />
Greta Hilding:<br />
– Jeg forberedte en styresak om en<br />
strategisk gjennomgang av studieporteføljen.<br />
Den handler om hva som skal<br />
satse på videre, strategisk sett, for UiA.<br />
– Den vanligste fuskeformen er plagiering,<br />
sier hun.<br />
Det kan være vanskelig å bedømme faktum<br />
i disse sakene. Av og til er flere studenter<br />
involvert. Hvem har skrevet hva, hva har<br />
de plagiert og hva er originalen. I tillegg er<br />
det ofte vanskelig å bedømme om studentene<br />
har handlet grovt uaktsomt eller forsettlig,<br />
noe som er lovens vilkår for å vedta<br />
annullering av eksamen eller utestenging.<br />
Den klassiske fuskelappen er mer sjelden.<br />
Forbereder saker<br />
Rita Hagehei jobber som rådgiver i Personal-<br />
og organisasjonsavdelingen.<br />
Via NAV og Fylkesmannen i Aust-<br />
Agder havnet hun på Universitetet i Agder<br />
for to år siden. Avdelingen hennes driver<br />
blant annet med rekruttering av ansatte og<br />
er den mest «jurist-tette» delen på hele universitetet:<br />
Både Hagehei og personal- og<br />
organisasjonsdirektøren er jurister.<br />
– Det er et tilsettingsutvalg som tilsetter<br />
i vitenskapelige stillinger og et tilsettingsråd<br />
som tilsetter i teknisk-administrative<br />
stillinger. Vi saksforbereder sakene<br />
til utvalget og rådet, sier hun.<br />
Andre oppgaver gjelder bl.a. behandling<br />
av permisjonssøknader, oppsigelser,<br />
AFP og opprykk til professor.<br />
– Det er som sagt ikke en ren juristjobb,<br />
men jus er en stor fordel. En jurist<br />
ser potensielle saksbehandlingsfeil lettere<br />
og kan lettere unngå dem. Det er mye lovverk<br />
knyttet til personaladministrasjon,<br />
med tjenestemannsloven, arbeidsmiljøloven<br />
og forvaltningsloven som de viktigste.<br />
I tillegg til sine vanlige oppgaver hender<br />
det at både Hagehei og Hilding får<br />
spørsmål og oppgaver som ikke egentlig<br />
hører til stillingene deres, men de blir<br />
spurt fordi de er jurister.<br />
Viktig på Sørlandet<br />
Hagehei kom til UiA først for to år siden.<br />
Hilding har jobbet her siden 1983. Året<br />
etter begynte hun på jussen, i Oslo rent<br />
formelt, men hun fortsatte å bo i Kristiansand.<br />
Begge sier de er svært fornøyd<br />
med arbeidsplassen sin.<br />
– Det er en arbeidsplass der du føler<br />
at du er med på noe som har betydning<br />
for regionen. Der det skjer mye og jobben<br />
er variert. Universitetet er en av de<br />
store arbeidsplassene på Sørlandet, sammen<br />
med for eksempel sykehusene, kommunene<br />
og de store oljefirmaene, sier de.<br />
– I Kristiansand trenger man ikke forklare<br />
hvor man jobber hvis man jobber<br />
på Universitetet.<br />
Med andre ord blir det ingen rare<br />
spørsmål på fest om arbeidsplassen. I<br />
motsetning til da Haghei hadde sommerjobb<br />
i fengsel i 1988. Da fikk hun mange<br />
artige spørsmål om jobben sin. Ideen om<br />
å studere jus startet der, på<br />
sommerjobbplassen.<br />
– Med jus kunne jeg få god jobb i<br />
Kristiansand, og samtidig ha et godt<br />
utvalg av spennende jobber å velge mellom,<br />
sier Rita<br />
Greta sier hun hadde mye av samme tanken.<br />
Begge er i dag glad for valget.<br />
– Vi fikk rett. Jus er en meny til spennende<br />
jobber, sier de.<br />
”<br />
Den vanligste<br />
fuskeformen er plagiering<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 43
Bokanmeldelse<br />
Retorikk, etikk og arbeidsliv<br />
(Odd Nordhaug og Hans-Ivar Kristiansen (red.)<br />
Rommer mange interessante og<br />
tankevekkende synspunkter og<br />
analyser av forholdet mellom<br />
retorikk og etikk i arbeidslivet<br />
Anmeldt av advokat Thor-Erik Johansen<br />
Retorikk, etikk og<br />
arbeidsliv er tittelen<br />
på en bok forlag<br />
1 i Oslo nylig<br />
har utgitt. Den er<br />
redigert av Odd<br />
Nordhaug og<br />
Hans-Ivar Kristiansen.<br />
Redaktørene<br />
beskriver<br />
formålet med<br />
utgivelsen på følgende måte: «For det første<br />
ønsker vi å sette fokus på betydningen<br />
av språk og språkanvendelse generelt. For<br />
det andre ønsker vi å kaste et særlig lys<br />
over språk og retorikk knyttet til etiske<br />
problemstillinger i arbeidslivet.”<br />
Siden boken består av sytten artikler,<br />
skal jeg begrense meg til å omtale noen<br />
av dem.<br />
Boken åpnes med en interessant presentasjon<br />
av retorikkens grunnprinsipper og<br />
en diskusjon omkring retorikk i teori og<br />
praksis. Den svenske overlegen Bengt-<br />
Erik Ginsburgs artikkel dreier seg om<br />
profesjonsetikk med spesiell referanse til<br />
teori og praksis i medisinske fag. Han<br />
fastslår at en dogmatisk retoriker som<br />
argumenterer som en generaliserende<br />
moralsk ekspert, kan fortone seg som altfor<br />
rigid til å være nyttig i praksis. Dilemmaet<br />
er imidlertid at den pragmatiske<br />
retorikeren på den annen side kan være<br />
altfor tilpasningsdyktig i forhold til regler<br />
og systemer til å framstå som etisk.<br />
En artikkel dreier seg om bedrifters<br />
samfunnsansvar, et tema som for tiden er<br />
svært aktuelt på bakgrunn av de tallrike<br />
skandalesaker vi har sett i både norsk og<br />
internasjonalt næringsliv. Det er skrevet<br />
av BI-professor Atle Midttun, og rommer<br />
interessant perspektiver på virksomhetenes<br />
sosiale ansvar. Et annet, meget aktuelt<br />
emneområde som berøres i boken, er<br />
innføringen av den nye bedriftsøkonomiske<br />
ledelsesretorikken i deler av offentlig<br />
sektor, og spesielt i omsorgssektoren.<br />
Dag G. Aasland poengterer her at denne<br />
retorikken er hentet fra en privat sektor<br />
der motivasjonsfaktorene for ansatte ofte<br />
er fundamentalt annerledes. Et skille<br />
trekkes mellom den «økonomistyrte» og<br />
den «etikkstyrte» delen av arbeidslivet, og<br />
ulikheter mellom disse blir diskutert.<br />
Jørn Bue Olsen tar i sitt bidrag for seg<br />
retoriske ritualer og knytter dette til etisk<br />
handling. Han reflekterer over menneskers<br />
evne til etisk handling, og diskuterer<br />
fenomener i arbeidslivet som påvirker<br />
etisk handling.<br />
I artikkelen om forholdet mellom personalpolitikk,<br />
retorikk og etikk diskuterer<br />
Odd Nordhaug personalpolitikk som<br />
retorisk felt. Begrepet grådige arbeidsgi-<br />
vere belyses og drøftes. Det samme gjelder<br />
overvåkning av ansatte og spørsmålet<br />
om en i arbeids- og næringslivet har<br />
begynt å bevege seg i retning av en<br />
«ekspropriasjon» av de ansattes kropp og<br />
sjel. I en annen av artiklene skriver han<br />
om de store internasjonale selskapenes<br />
etiske programmer og dokumenter, og ser<br />
på sammenhengen mellom retorikken<br />
der og selskapenes egen praksis: «Gjentatte<br />
ganger har vi sett at fagre ord og vakre<br />
formuleringer er ledsaget av en praksis<br />
som ikke tåler dagens lys, hva enten man<br />
har disse etikkformuleringene eller ikke.<br />
Et ferskt eksempel i norsk sammenheng<br />
er avsløringen av rovdrift på arbeidstakere,<br />
barnearbeid og miljøvandalisme hos<br />
Telenors underleverandører i Bangladesh.<br />
Mye av den offentlige debatten som fulgte,<br />
var konsentrert nettopp om gapet<br />
mellom liv og lære, og ironiske uttrykk<br />
som etikkskryt, retorisk pynt og etisk glasur<br />
ble anvendt av kritikere.» Blant emnene<br />
som belyses, er etiske utfordringer<br />
knyttet til blant annet rasediskriminering,<br />
barnearbeid og kjønnsdiskriminering.<br />
I tillegg til de omtalte artiklene<br />
behandles emner som verdibasert ledelse,<br />
det nye «managementspråket», religion i<br />
arbeidslivet, coaching, samt inkluderingsledelse<br />
i retorisk perspektiv.<br />
Denne boken rommer mange interessante<br />
og tankevekkende synspunkter og<br />
analyser av forholdet mellom retorikk og<br />
etikk i arbeidslivet, og kan trygt anbefales<br />
for de som er interessert i etiske problemstillinger<br />
og dilemmaer.<br />
44 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Kari Østerud mener<br />
<strong>Juristkontakt</strong>s faste kommentator er leder av Norges Juristforbunds hovedstyre<br />
30 år med likestillingslov<br />
og likestillingsombud<br />
– hva nå?<br />
<strong>2009</strong> kan Likestillingsombudet feire 30 års-jubileum. I<br />
I 1979 fikk Norge både likestillingslov, og som det første land<br />
i verden et likestillingsombud. Eva Kolstad ble vårt første likestillingsombud,<br />
en funksjon hun hadde i ti år. Ombudet har<br />
endret både navn og organisasjonsform flere ganger gjennom<br />
de 30 årene, og heter i dag Likestillings- og diskrimineringsombudet.<br />
Et av de viktigste arbeidsområdene for ombudet<br />
har likevel hele tiden vært å arbeide for likelønn, likestilling og<br />
likeverd mellom menn og kvinner.<br />
Sett med et «juristblikk» synes jeg det er veldig interessant<br />
at man har brukt juridiske virkemidler som lovgiving og<br />
ombud, for å oppnå viktige politiske målsettinger om likestilling.<br />
På likestillingsområdet har våre politikere helt klart tatt<br />
Frostatingslovens (ca. 1000 år e.Kr.) målsetting om at «Med<br />
lov skal landet bygges, og ikke med ulov ødelegges» på alvor.<br />
Likestillingsombudet har hele tiden hatt en tydelig juridisk<br />
rolle: håndheve likestillingsloven, gi råd og veiledning om<br />
lovens bestemmelser og behandle klager over brudd på loven.<br />
Ombudet har hele tiden hatt en stor plass i den offentlige debatt<br />
om likestilling, og har utvilsomt vært en viktig bidragsyter<br />
til at Norge i dag er et av de mest likestilte land i verden. Jeg<br />
synes at erfaringen med likestillingslov og likestillingsombud<br />
viser at jusen og juridiske institusjoner er viktige virkemidler<br />
for å oppnå ønskede endringer i samfunnet.<br />
Etter Eva Kolstad har det vært fremtredene kvinnelige jurister<br />
som har vært likestillingsombud: Ingse Stabel, Anne<br />
Lise Ryel og Kristin Mile. Dagens Likestillings- og diskrimineringsombud<br />
Beate Gangås er også jurist.<br />
Vi har kommet langt på likestillingens område i Norge,<br />
men mye arbeid gjenstår fortsatt. Blant Juristforbundets<br />
medlemmer er det fortsatt slik at menn og kvinners karrierevalg<br />
er forskjellig; med den følge at menn tjener mer enn kvinner.<br />
For fremtiden tror jeg det vil være vel så viktig å arbeide<br />
for større likestilling i hjemmet. I lengden er det ikke tilstrekklig<br />
å fokusere på å få flere kvinner inn i styrer og ledende stillinger.<br />
Skal vi lykkes med målsettingen om likelønn, må vi rett<br />
og slett få flere menn hjem! Det betyr at kvinner i større grad<br />
må slippe menn inn på «sin» omsorgsarena og bla. dele permisjonen<br />
sin med far. Dersom man ønsker likestilling og likelønn<br />
i arbeidslivet, må flere menn tar sin del av omsorgsansvaret<br />
hjemme.<br />
Også på dette området kan jusen være et viktig virkemiddel<br />
for å oppnå ønskede endringer i samfunnet: vi trenger<br />
en lovfestet rett for far til 1/3 av foreldrepermisjonen.<br />
Likestillings- og diskrimineringsombud Beate Gangås uttaler<br />
også at målet er likestilling i hjemmene når det gjelder omsorg<br />
for barn og likelønn i arbeidslivet. Hun uttaler også at fordelingen<br />
av foreldrepermisjonen viser seg å være en nøkkel til<br />
likestilling, derfor går ombudet inn for en tredeling av foreldrepermisjonen.<br />
La hos håpe at vi<br />
i jubileumsåret for Likestillingsombudet,<br />
får en lov som<br />
sikrer far 1/3 av foreldrepermisjonen.<br />
Kari Østerud<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 45
Meninger | Fag | Debatt<br />
Her finner du både de juridiske fagartiklene og meningsytringer / debatt om jus, politikk og samfunn.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> oppfordrer alle lesere til å delta. Enten du ønsker å dele en fagartikkel med andre eller<br />
du har en mening å ytre. Både små og store temaer er interessante. Send gjerne med et foto av deg selv.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> tar forbehold om at svært lange innlegg må forkortes.<br />
Innlegg sendes med e-post til omg@jus.no<br />
Utnevnelser<br />
Massemediene<br />
er så vant til dette at de<br />
kun reagerer i de mest<br />
”spektakulære tilfellene<br />
Djupedal bare toppen av isfjellet<br />
Av advokat Bernt Frydenberg<br />
I statsråd den 19. desember<br />
2008 ble det utnevnt fire fylkesmenn.<br />
Utnevnelsen av den ene<br />
av dem, stortingsrepresentant<br />
Øystein Djupedal, og spesielt<br />
omstendighetene omkring denne<br />
utnevnelsen, vakte atskillig oppsikt,<br />
både i det politiske miljøet<br />
og i massemediene.<br />
Aftenposten skrev den 23. desember om<br />
utnevnelse i mafiastil.<br />
Det som ikke har vært kommentert i<br />
samme grad, er at utnevnelsen av Djupedal<br />
har vært mulig fordi politiske utnevnelser<br />
er akseptert i vårt politiske miljø og fordi<br />
massemediene er så vant til dette at de kun<br />
reagerer i de mest spektakulære tilfellene.<br />
Dette kom for eksempel til uttrykk ved at<br />
ingen, så vidt jeg har kunnet konstatere, har<br />
tatt opp at alle de fire utnevnte er eller har<br />
vært politiker; tre er nåværende stortingsrepresentanter.<br />
Og ikke bare det. De fleste<br />
fylkesmenn har hatt en politisk karriere.<br />
Det samme gjelder for en rekke andre statlige<br />
toppstillinger.<br />
Når denne situasjonen har kunnet<br />
oppstå, skyldes det naturligvis «i dag deg,<br />
i morgen meg»-tankegangen. De skiftende<br />
regjeringer utnevner ikke bare egne<br />
partifeller, men også politikere fra opposisjonen<br />
til slike stillinger. Også det partiet<br />
som aldri har sittet i regjering, har fått<br />
sin fylkesmann.<br />
Noen snakker sammen<br />
For at dette systemet skal fungere, vil det<br />
ofte være nødvendig at noen snakker<br />
Øystein Djupedal og Fornyings- og<br />
administrasjonsminister Heidi Grande<br />
Røys under pressekonferansen der hun<br />
presenterte de fire nyutnevnte fylkesmennene.<br />
(Foto: Berit Roald / Scanpix)<br />
sammen på forhånd. Men i blant blir dette<br />
forsømt. En gang holdt det på å gå riktig<br />
galt. En fylkesmannsstilling ble utlyst<br />
uten at noen politiker søkte. Skulle man<br />
virkelig være nødt til å la stillingen gå til<br />
en ikke-politiker? Det ble klarlagt at det<br />
hadde oppstått en misforståelse. Politikere<br />
fra andre partier hadde unnlatt å søke<br />
fordi de hadde gått ut fra at vedkommende<br />
fylke var Kristelig Folkepartis fylke.<br />
Det hele løste seg ved at man utlyste stillingen<br />
på nytt. Og nå meldte det seg en<br />
politiker som fikk stillingen.<br />
Misforstå meg ikke. Jeg mener at<br />
mange politikere gjør en utmerket jobb,<br />
som meget vel kan kvalifisere for en fylkesmannsstilling<br />
eller en annen statlig<br />
toppstilling. Men jeg har vanskelig for å<br />
tro at en politiker alltid vil være bedre<br />
kvalifisert for en slik stilling enn en søker<br />
med annen bakgrunn, f. eks. en karriere<br />
som embets- eller tjenestemann innen<br />
vedkommende arbeidsområde. Det man<br />
kan spørre seg, er om slike søkere får sine<br />
kvalifikasjoner i form av utdanning, erfaring<br />
og personlig skikkethet for stillingen,<br />
rettferdig og reelt vurdert.<br />
Etikk i staten<br />
Man står her overfor det problem at det<br />
er vanskelig å få overprøvd slike utnevnelser.<br />
Etter sivilombudsmannsloven § 4<br />
omfatter ombudsmannens arbeidsområde<br />
ikke «avgjørelser truffet i statsråd».<br />
Det er mulig å klage over eventuelle forbigåelser<br />
til Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité.<br />
Men denne komiteen er<br />
mindre egnet til å behandle denne typen<br />
saker, da det springende punkt i en slik<br />
sak ofte vil bestå i å vurdere verdien av<br />
stortingspraksis eller lignende politisk<br />
erfaring mot andre kvalifikasjoner. Det<br />
som da står igjen, er å reise sak for retten.<br />
Dette er imidlertid en terskel som innebærer<br />
en for stor hindring for de fleste.<br />
Det faller seg slik at de nevnte utnevnelsene<br />
kommer nøyaktig én uke etter at<br />
regjeringen fremmet Ot.prp. nr. 17 om<br />
endringer i kommuneloven og svalbardloven<br />
(om tillitsskapende forvaltning m.v.<br />
i kommuner og fylkeskommuner). Det<br />
blir understrekt at forslagene i proposisjonen<br />
ikke bygger på en forventning om<br />
at lovendringer alene kan hindre uheldige<br />
hendelser, men at gjennom hensiktsmessig<br />
regelverk kan staten legge til rette for<br />
etisk forsvarlig praksis i kommunal<br />
virksomhet.<br />
Etisk forsvarlig praksis i statlig virksomhet<br />
er ikke tema i denne<br />
proposisjonen.<br />
46 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Rettssikkerhet i skolen<br />
Norge trenger et skoleombud<br />
Av Gry Hellberg Munthe, utredningssjef i Juristforbundet<br />
Meninger | Fag | Debatt<br />
”<br />
At rettssak<br />
oppfattes som eneste utvei<br />
svekker rettssikkerheten<br />
Med mindre elever og foreldre<br />
får et uavhengig organ hvor de<br />
kan få brudd på retten til undervisning,<br />
karaktersetting og opplæringsmiljø<br />
prøvet gjør vi våre<br />
barn en bjørnetjeneste.<br />
…«Vi husker alle første skoledag. Som voksne<br />
har vi sett spenningen og undringen i<br />
øynene til førsteklassingene, når porten til<br />
skolen blir åpnet for dem for aller første<br />
gang. De ser inn i et univers av kunnskap –<br />
uten grenser». …<br />
(Jens Stoltenberg, nyttårstale 2008)<br />
Jeg er rimelig siker på at førsteklassingene<br />
ser for seg et univers av kunnskap – uten<br />
grenser, men klarer vi å levere varene –<br />
får de tilgang til et grenseløst univers av<br />
kunnskap?<br />
Norges Juristforbund har er bekymret<br />
for elevenes rettsikkerhet.<br />
Dagens skolebarn har krav på undervisning,<br />
likebehandling ved karaktersetting<br />
og et konstruktivt og sunt opplæringsmiljø.<br />
Dette er ikke bare det vi<br />
ønsker å gi våre barn, det er også lovfestede<br />
rettigheter.<br />
Rettssikkerhet<br />
Elever og foreldre oppfatter det som vanskelig<br />
å ta opp forhold rundt opplæring<br />
og opplæringsmiljø med skolen. De opplever<br />
å ikke bli hørt og eller frykter at<br />
engasjement vil skape ytterligere problemer<br />
i opplæringssituasjonen.<br />
Elever og foreldre har ikke et uavhengig<br />
organ som de kan henvende seg til når<br />
de mener at deres rett til opplæring og<br />
opplæringsmiljø ikke er ivaretatt. Det<br />
gjør at elevenes rettsikkerhet ikke er tilfredsstillende<br />
ivaretatt.<br />
I de senere år har vi sett stadig flere<br />
eksempler på at saker etter opplæringslo-<br />
– Statsministeren har lovet styrket innsats<br />
i skolen. Det er positivt, men dessverre<br />
ikke nok, skriver Juristforbundets<br />
utredningssjef.<br />
ven er brakt inn for rettssystemet. At<br />
rettssak oppfattes som eneste utvei svekker<br />
rettssikkerheten da rettslig prøving<br />
forutsetter en solid familieøkonomi. Det<br />
gjør domstolene til en diskriminerende<br />
klageinstans.<br />
Norges Juristforbund mener at det<br />
bør opprettes et skoleombud for å ivareta<br />
elevenes rett til undervisning etter undervisningsplanen,<br />
forsvarlig og rettferdig<br />
sluttvurdering (karaktersetting) samt et<br />
godt fysisk og psykososialt opplæringsmiljø.<br />
Skoleombudet bør organiseres<br />
etter mønster av diskrimineringsombudet.<br />
Ordningen må inneholde sanksjonsmuligheter,<br />
enten ved at ombudet selv<br />
får makt til å ilegge sanksjoner eller ved<br />
at lovgiver oppretter en ankeinstans etter<br />
mønster av diskrimineringsnemnda.<br />
Karaktersetting<br />
Slik situasjonen er i dag kan det stilles<br />
spørsmålstegn ved om elever og lærere<br />
får nok informasjon om og dokumentasjon<br />
på omfang og innhold i skolens<br />
undervisningstilbud relatert til lover og<br />
forskrifter. Dette gjør det svært vanskelig<br />
for elever å vite om deres rett til opplæring<br />
er ivaretatt. Ifølge Norsk lektorlag<br />
gir ikke skolene elevene nok informasjon<br />
til at de kan få en oversikt over undervisningstilbudet.<br />
Det er prinsipielt uheldig<br />
at det i praksis bare er undervisningspersonalets<br />
tariffavtaler som kan verne elevenes<br />
rettigheter til antall timer og rett til<br />
lærere med formell kompetanse.<br />
Allmenne prinsipper om rettsikkerhet<br />
tilsier at elevenes fagkarakterer baseres<br />
på likebehandling og nasjonale faglige<br />
standarder som er knyttet til de nasjonale<br />
lærerplanene.<br />
Kunnskapsnivået om karaktersetting i<br />
Norge er begrenset, men analyser gjort i<br />
både Sverige og Norge indikerer at mange<br />
lærere fortsatt bruker normrelatert<br />
karaktersetting (relativt elevene imellom)<br />
i stedet for karakterer i forhold til lærerplanen<br />
slik ordningen tilsier.<br />
Mobbing<br />
Vel så viktig som høy kvalitet på undervisning<br />
og karaktersetting er et godt opplæringsmiljø.<br />
Vi har sett flere eksempler<br />
på at foreldre har brakt mobbe og overgrepssaker<br />
opp i rettsapparat og media.<br />
Det var et drastisk men, dessverre, nødvendig<br />
grep at barneombudet til slutt<br />
måtte anmelde rådmannen, skolesjef og<br />
rektor etter overgrepssaken i Nittedal<br />
kommune.<br />
Statsministeren har lovet styrket innsats<br />
i skolen. Det er positivt, men dessverre<br />
ikke nok. Med mindre elever og<br />
foreldre får et uavhengig organ hvor de<br />
kan få brudd på retten til undervisning,<br />
karaktersetting og opplæringsmiljø prøvet<br />
gjør vi våre barn en bjørnetjeneste.<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 47
Meninger | Fag | Debatt<br />
Huskjøp og -salg<br />
Levetidstabeller kan misbrukes – og det gjøres<br />
Av professor Svein Bjørberg, FoU-leder<br />
Etter mitt skjønn<br />
kan dette gi uriktig bakgrunn<br />
”for avgjørelser<br />
Vi opplever stadig oftere at<br />
rettsavgjørelser, spesielt i forbindelse<br />
med salg av hus hvor<br />
Avhendingsloven gjelder, tar<br />
utgangspunkt i levetidstabeller<br />
som om disse utgjør en vel<br />
dokumentert sannhet.<br />
Levetidstabeller brukes som argument i<br />
saker om mulig mislighold av vedlikehold<br />
/ utskifting samt skjulte mangler. Bakgrunn<br />
for tabellene er imidlertid ment<br />
som grunnlag for kalkulering av antatte<br />
levetidskostnader som basis for kostnadsdekkende<br />
husleie. Ved eventuelt mislighold<br />
av vedlikehold må man bedømme<br />
den reelle situasjonen i hvert tilfelle<br />
basert på dagens tilstand.<br />
Vi opplever stadig oftere at rettsavgjørelser,<br />
spesielt i forbindelse med salg<br />
av hus hvor Avhendingsloven gjelder, tar<br />
utgangspunkt i levetidstabeller som om<br />
disse utgjør en vel dokumentert sannhet.<br />
Dette skyldes nok stor grad av uvitenhet<br />
om bakgrunn og tilsiktet bruk for tallene<br />
som gjenspeiler seg i tabellene. Etter mitt<br />
skjønn kan dette gi uriktig bakgrunn for<br />
avgjørelser.<br />
Kostnadskalkyler<br />
Levetidstabellene oppstod som en nødvendig<br />
konsekvens av at byggherrene,<br />
godt anført av Statsbygg, «anklaget» rådgivere<br />
(inkl arkitektene) at vi ikke var<br />
gode nok når vi gjennomførte kostnadskalkyler<br />
for nybygg. Det vil si; kalkylene<br />
inneholdt ingenting om konsekvenser<br />
av investeringen for byggverkets<br />
brukstid. Dette tok vi alvorlig i RIF (Rådgivende<br />
Ingeniørers Forening) og utga det<br />
første temaheftet om «Årskostnader»<br />
rundt 1980.<br />
I dette arbeid oppdaget man behovet<br />
både for klassifikasjonssystematikk og<br />
Uvitenhet om såkalte<br />
levetidstabeller for<br />
hus kan gi uriktig<br />
bakgrunn for avgjørelser<br />
i retten, skriver<br />
professor Svein<br />
Bjørberg.<br />
levetidsdata. En gruppe med representanter<br />
fra RIF (Multiconsult), Statsbygg,<br />
Oslo kommune og SINTEF Byggforsk<br />
(den gang NBI) arbeidet med problemstillingen.<br />
Dette resulterte i «Beregningsanvisninger<br />
for Årskostnader» og den første<br />
norske standard på temaet, dvs. NS<br />
3454 «Årskostnader» i 1987, revidert i år<br />
2000 med bla nytt navn; NS 3454 «Livssykluskostnader<br />
for byggverk».<br />
Målet med systematikken var at vi som<br />
prosjekterende skulle kunne kalkulere<br />
konsekvenser av investeringen totalt, men<br />
også å synliggjøre konsekvensene av alternative<br />
valgmuligheter. Eksemplevis vinduer<br />
av tre kontra vinduer av aluminium.<br />
Dette betyr at det ikke er mål i seg selv å<br />
velge lavest årskostnad, men synliggjøre<br />
for byggherren hva alternativene betyr slik<br />
at han/hun kan gjøre valget. For å kunne<br />
gjennomføre slike kalkyler var det nødvendig<br />
å ta stilling til en rekke variable<br />
parameter, dvs. tidshorisont, kalkylerente,<br />
frekvenser for vedlikehold og levetider.<br />
Levetid<br />
Statsbygg ønsket å benytte modellen til<br />
kalkulering av «kostnadsdekkende husleie»<br />
og fastsatte at tidshorisonten skulle<br />
være 60 år. Det betyr ikke at statlige bygg<br />
skal ha en levetid begrenset til 60 år, men<br />
de neddiskonterte verdier av kostnader<br />
lenger frem i tid gir omtrent null i bidrag<br />
til nåverdien av alle kostnader i bruksperioden.<br />
Kalkylerente ble avtalt mellom<br />
Finansdepartementet og Statsbygg, og<br />
den var lenge på 7 %.<br />
Levetidsdata, som nødvendigvis måtte<br />
inn i kalkylene, fantes ikke. Behovet førte<br />
til at det ble gjennomført diskusjoner<br />
med håndverkere, boligbyggelag, store<br />
eiendomsforvaltere og oss som satt i den<br />
opprinnelige gruppa. Dette førte til oppsettet<br />
av de første levetidstabellene for de<br />
vanligste materialene / komponentene<br />
som ble brukt i bygg på det tidspunkt.<br />
Alle levetider ble satt som intervall, dvs<br />
med lavt (dvs kort tid), normalt og høyt<br />
(dvs lang tid) estimat. Variasjonen ligger i<br />
materialkvalitet, detaljer, utførelse,<br />
påkjenninger etc, dvs det var mening at<br />
den enkelte prosjekterende skulle ta stilling<br />
til hvilke faktorer som gjelder for sitt<br />
prosjekt.<br />
Det var mange diskusjoner om dette.<br />
Bla om man gjennomfører et godt preventivt<br />
vedlikehold så vil man kunne forlenge<br />
komponentens totale levetid. Initielle<br />
byggefeil som ikke oppdages, dårlige<br />
tekniske løsninger og evt utsettelse av<br />
nødvendig vedlikehold er forhold som vil<br />
bidra til at opprinnelig forventet levetid<br />
ikke oppnås<br />
Senere er det gjennomført kartlegginger<br />
av levetider i praksis, bla gjennom<br />
prosjekt igangsatt av Husbanken. Her ble<br />
det benyttet studenter som kartla erfaringer<br />
i borettslag i Trondheim, Oslo og Stavanger.<br />
I tillegg har SINTEF-Byggforsk<br />
gjennomført registrering av nedbrytning<br />
for enkelte materialer dvs såkalt doseeffekt<br />
relasjoner. Alt dette bekreftet mye<br />
av det som lå i tabellen og enkelte korrigeringer<br />
og suppleringer er gjennomført.<br />
All denne systematikken med påvirkningsfaktorene<br />
har ført til «faktormetoden»<br />
i ISO standard 15686 «Service Life<br />
Planning». En gjennomgang av den viser<br />
at en reell levetid kan få et stort avvik fra<br />
en initiell forventet levetid.<br />
Obligatorisk<br />
Det vi nå ønsker å få mer informasjon<br />
om, til de som skal forvalte våre bygninger,<br />
er hvilke symptomer man skal reagere<br />
på for å igangsette preventivt vedlikehold.<br />
Det er dette som blir viktig slik at<br />
48 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
La oss håpe at<br />
det blir obligatorisk<br />
med teknisk tilstandsanalyse<br />
”ved eierskifte<br />
den totale levetiden kan strekkes og<br />
utnyttes. I dag skiller vi bygningsdeler /<br />
komponenter / detaljer i tre grupper, dvs<br />
de vi «aldri ser» igjen, de vi «kan se og<br />
vedlikeholde» (men ikke skifte) og de vi<br />
ser, kan inspisere, kan vedlikeholde og<br />
kan skifte ut. Slik må vi også tenke når vi<br />
vurderer gamle bygg, dvs hvilke deler har<br />
det vært mulig å gjøre noe vedlikehold på<br />
evt skifte ut.<br />
I diskusjoner om vedlikehold / utskifting,<br />
evt manglende sådan, på gamle bygninger,<br />
så er det totalt galt å bedømme hva<br />
som burde vært gjort ut fra levetidstabeller.<br />
Det man må gjøre er å bedømme tilstanden<br />
kombinert med muligheten til å<br />
kunne ha gjort noe for så å bedømme om<br />
det er noe som er forsømt. Eksempelvis<br />
vet man i dag mye om normal levetid på<br />
skifertak, (i størrelsesorden 20 år), mens et<br />
drenssystem kan ha mye lenger levetid<br />
enn det tabellen tilsier. Det avgjørende for<br />
levetiden av et drenssystem vil være de<br />
masser (finstoff) som følger vann og dermed<br />
tetter systemet som avgjør drenasjesystemets<br />
funksjon og levetid, dvs ikke de<br />
enkelte komponenters tekniske levetid.<br />
Oppsummeringsmessig så betyr dette<br />
at levetidstabellene er utgangspunkt for<br />
kalkulering av levetidskostnader samt en<br />
indikasjon på når man kan forvente å få<br />
kostnader. I diskusjoner om reelle situasjoner<br />
må man imidlertid ta den enkelte<br />
bygningsdels tilstand som utgangspunkt<br />
Meninger | Fag | Debatt<br />
for om det foreligger forsømt vedlikehold<br />
eller ikke. Vi har en norsk standard for tilstandsanalyse<br />
(NS 3424) som dessverre<br />
av og til misbrukes. Tilstand skal angis<br />
som en av fire muligheter, dvs tilstandsgrad<br />
1, 1, 2 eller 3, men vi opplever at det<br />
skrives tilstandsgrad 1-3. Dette er det<br />
samme som at legen sier at «du har feber<br />
mellom 38 og 42».<br />
La oss håpe at det blir obligatorisk<br />
med teknisk tilstandsanalyse ved eierskifte,<br />
spesielt når det gjelder boliger, og at<br />
den utføres av uavhengig godkjent operatør.<br />
I den sammenheng kan man gjerne<br />
benytte tilstandsgrad 2 for å angi at man<br />
kan forvente en kostnad da bygningsdelen<br />
er gammel og sannsynligvis har behov<br />
for utbedring.<br />
Boligkjøp<br />
Hvor lenge skal en nyoppført bolig vare?<br />
Roger Helde, regiondirektør i Forbrukerrådet<br />
Oppdages feilene<br />
etter fem år kan forbrukerne<br />
”ikke reklamere<br />
Bør klagefristen ved kjøp av en<br />
nyoppført bolig til millionbeløp<br />
være lengre enn ved kjøp av en<br />
vaskemaskin? Det er den ikke i<br />
dag, og Forbrukerrådet mener<br />
man bør vurdere å endre lovverket.<br />
I dagens lovverk er reklamasjonsfristen ved<br />
kjøp av en nyoppført bolig den samme som<br />
ved kjøp av kapitalvarer som vaskemaskin<br />
og fjernsyn – fem år. Reklamasjonsfristen<br />
ved kjøp av de nevnte kapitalvarene reguleres<br />
av forbrukerkjøpsloven. Hovedregelen<br />
er at klage må skje senest to år etter at du<br />
overtok tingen, men at fristen altså er fem<br />
år hvis tingen er ment å vare vesentlig lenger<br />
enn to år. Dette gjelder kapitalvarer<br />
som møbler, biler, vaskemaskiner, tv-apparat<br />
og byggevarer.<br />
Når det gjelder forbrukernes rettigheter<br />
og plikter ved avtale om oppføring av<br />
bolig og ved kjøp av fast eiendom der<br />
bygningen ikke er ferdig når avtalen inngås,<br />
reguleres dette av bustadoppførings-<br />
Forbrukerrådet mener<br />
det må vurderes en<br />
utvidet reklamasjonsfrist<br />
ved kjøp av ny<br />
bolig, skriver regiondirektør<br />
Roger Helde i<br />
Forbrukerrådet. (Foto:<br />
Stian Lysberg Solum)<br />
lova. Også her er reklamasjonsfristen på<br />
fem år etter overtakelsen.<br />
Revisjon av loven<br />
Justisdepartementet har nå sendt på høring<br />
et forslag om endringer i bustadoppføringslova<br />
og avhendingsloven. Høringen har<br />
svarfrist 1. februar <strong>2009</strong> og handler om<br />
«forslag til endringar i bustadoppføringslova<br />
og avhendingslova – skjerping av garantireglar<br />
og regulering av vidaresal».<br />
Høringen omhandler per i dag ikke<br />
reklamasjonsfristens lengde, men Forbrukerrådet<br />
mener tiden er inne for at departementet<br />
også utreder om det er behov for<br />
en lengre reklamasjonsfrist enn fem år for<br />
forbrukere som kjøper ny bolig.<br />
Forbrukerrådet mottar hvert år 10.000-<br />
12.000 henvendelser om boligproblemer,<br />
og disse avdekkes ofte i etterkant av byggeprosjektene.<br />
Oppdages feilene etter fem år<br />
kan forbrukerne ikke reklamere etter<br />
dagens bustadoppføringslov.<br />
En ting er nyoppførte boliger med<br />
synlige feil. Problemet er imidlertid at<br />
byggefeil kan dukke opp som skader etter<br />
en del år, ofte når reklamasjonsfristene og<br />
garantiene har utløpt. Og ting som ikke<br />
ble oppfattet som feil i begynnelsen, kan<br />
vise seg å være det ettersom tiden går.<br />
Dessverre er det forbrukerne som blir sittende<br />
igjen med regningen for disse<br />
byggefeilene.<br />
Ifølge Svein Bjørberg, FoU-leder i<br />
Multiconsult og professor II ved NTNU i<br />
ombyggingsteknikk og bygningsforvaltning,<br />
oppdages bare 10 – 15 prosent av<br />
feilene før bygningen er seks år gammel<br />
(Aftenposten.no, Bolig 24.08.06, «Byggefeilene<br />
skal ned»). Da er utbyggers ansvar<br />
utløpt. Bjørberg hevder videre at det veldig<br />
ofte dreier det seg om fukt, sopp og<br />
råte. Anslagsvis 60- 70 prosent av skadene<br />
har med fuktighet å gjøre.<br />
▲<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 49
Meninger | Fag | Debatt<br />
Bustadoppføringslova<br />
Under arbeidet med budstadoppføringslova<br />
(Ot.prp. nr. 21, 1996-97), ble det<br />
opprinnelig tatt til orde for en lengre<br />
reklamasjonsfrist – «Lengstefristen for<br />
reklamasjon er ti år etter utkastet. Dette<br />
er ei forlenging i høve til fristar som har<br />
vore vanleg i avtalepraksis.»<br />
Forbrukerrådet ønsket den gang en<br />
utvidelse av reklamasjonsfristen, jf. Ot.prp.<br />
nr. 21 (3.4.2) og uttalte følgende: «Kjøp av<br />
bolig skiller seg fra kjøp av løsøre på den<br />
måten at bolig er noe de fleste mennesker<br />
kjøper bare en gang i livet. Videre er fast<br />
eiendom ment å vare betydelig lenger enn<br />
løsøre; en bolig kan vare i flere generasjoner.<br />
Reklamasjonsfristen for en bolig som<br />
er ment å vare i 100 år bør derfor være<br />
lengre enn for en ting som ikke kan forventes<br />
å vare mer enn 5-10 år, som f eks et<br />
TV-apparat. Kjøp av ny bolig skiller seg fra<br />
kjøp av brukt bolig på den måten at det er<br />
større sannsynlighet for at feil vil dukke<br />
opp, idet en rekke feil og mangler ikke vil<br />
vise seg før huset har vært i bruk en tid.<br />
Typiske eksempler er takplater som skaller,<br />
grunnmur som sprekker eller «glir ut».<br />
Det bør derfor være lengre reklamasjonsfrist<br />
ved kjøp av nye boliger. En absolutt<br />
reklamasjonstid på 5 år vil videre stille<br />
kjøperen i en dårligere situasjon enn det<br />
som er gjeldende rett ved kjøp av nye boliger,<br />
se f eks Rt. 1936 s 547 og Rt. 1939 s<br />
104, hvor det ble reklamert 7 år etter at<br />
salget fant sted. Kjøperne tapte saken fordi<br />
de ikke hadde greid å oppfylle bevisbyrden,<br />
men retten hadde ingen innvendinger<br />
til at det ble reklamert så seint som det ble<br />
gjort.»<br />
Også Byggherreforeningen, Forbrukerombudet<br />
og LO ønsket den gang en lengre<br />
frist enn fem år. Lovgiver valgte imidlertid<br />
å sette reklamasjonsfristen til fem<br />
år i bustadoppføringslova.<br />
Se til Danmark<br />
Danske boligkjøpere er ikke prisgitt dårlig<br />
utførte byggearbeider i samme grad<br />
som norske.<br />
I medio desember 2008 besøkte jeg<br />
Ervervs- og Byggestyrelsen i Danmark, og<br />
møtet der dreide seg blant annet om<br />
reklamasjonsfrister og byggskadefond i<br />
Danmark.<br />
Danmark har 10 års reklamasjonsfrist<br />
for feil eller mangler ved kjøp og salg av<br />
boliger til forbrukere. Dette følger av foreldelsesloven<br />
som ble endret 1. januar<br />
Tiden er inne til<br />
at vi vurderer en utvidet<br />
”reklamasjonsfrist<br />
2008. Den generelle foreldelsesfristen ble<br />
da endret fra 20 år til 10 år.<br />
«Fra den 1. april 2008 har professionelle<br />
bygherrer plikt til at tegne og betale<br />
for en byggeskadeforsikring, når de oppfører<br />
nye boliger for private.Byggeskadeforsikringen<br />
tegnes til fordel for bygningseieren<br />
og løper i 10 år. Byggeskadeforsikringen<br />
følger boligen den er tegnet<br />
på, og forsikringen løper i 10 år vil, uavhengig<br />
av om boligen selges. I denne perioden<br />
dekker forsikringen de alvorlige<br />
byggeskader som oppstår på boligen, og<br />
som har betydning for boligens levetid og<br />
funktionalitet, herunder skadelige forekomst<br />
av skimmelsvamp».<br />
De danske reglene som er omtalt på<br />
http://www.ebst.dk/ sikrer forbrukere<br />
som kjøper ny bolig på en bedre måte<br />
enn her til lands. Forbrukerrådet mener<br />
tiden er inne til at vi vurderer en slik<br />
utvidet reklamasjonsfrist ved kjøp av ny<br />
bolig også i Norge.<br />
Jobbsøkere i staten<br />
Retten til å søke på tilsvarende stilling<br />
i samme virksomhet<br />
Av Marianne Kringlebotn, forhandlingsleder i Juristforbundet<br />
Man har rett til å søke stillinger<br />
som lyses ut i virksomheten,<br />
også når stillingen har samme<br />
stillingskode som den stillingen<br />
man allerede har.<br />
Tjenestemannsloven § 2 slår fast at ledige<br />
embeter og stillinger skal kunngjøres<br />
offentlig. I noen tilfeller kan stillingen<br />
begrenses til å lyses ut kun internt i virksomheten.<br />
Bakgrunnen for hovedregelen<br />
om offentlig utlysning er at det skal være<br />
en åpen tilsettingsprosess slik at man skal<br />
finne frem til den best kvalifiserte for stillingen<br />
og slik at prosessen kan bli undergitt<br />
alminnelig forvaltningsrettslig kontroll.<br />
Disse reglene gjelder derimot ikke<br />
for kommunens eller fylkeskommunens<br />
virksomhet. Disse er bundet av forvaltningsloven<br />
og kan i tillegg være bundet<br />
av særlover. I privat sektor gjelder ingen<br />
regler om offentlig utlysing.<br />
I offentlig sektor kan arbeidsgiver ikke<br />
fritt ansette hvem man vil. Den best kvalifiserte<br />
søker har krav på stillingen og det<br />
gjelder et ulovfestet kvalifikasjonsprinsipp.<br />
Det finnes også begrensninger i likestillings-<br />
og diskrimineringsloven som er<br />
førende for hvem som skal tilsettes. I privat<br />
sektor gjelder ikke det ulovfestede<br />
kvalifikasjonsprinsippet. Arbeidsgiver kan<br />
i utgangspunktet tilsette hvem de vil<br />
Lønnsdannelse<br />
I flere statlige virksomheter har arbeidsgiver<br />
tidligere avskåret på generelt grunnlag<br />
Norges Juristforbunds medlemmers<br />
rett til å søke på tilsvarende stilling i samme<br />
virksomhet som vedkommende<br />
arbeidstaker allerede besitter. Problemet<br />
har blant annet vært utbredt i politiet.<br />
For eksempel har en politiadvokat som<br />
50 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Meninger | Fag | Debatt<br />
– Vi har eksempler på at ansatte i NAV<br />
som sitter i et vikariat har blitt avskåret<br />
fra å søke på et nytt vikariat som varer<br />
lenger, skriver Marianne Kringlebotn i<br />
Juristforbundet.<br />
Avklart i FAD<br />
På denne bakgrunn ba Norges Juristforbund<br />
Akademikerne om å avklare spørshar<br />
lønnstrinn 54 blitt nektet å søke på<br />
en tilsvarende stilling som lyses ut i ltr.<br />
56. Vi har også eksempler på at ansatte i<br />
NAV som sitter i et vikariat har blitt<br />
avskåret fra å søke på et nytt vikariat som<br />
varer lenger og at ansatte ikke har fått<br />
anledning til å søke på førstekonsulentstillinger<br />
som lyses ut i et høyere alternativ<br />
enn det man selv har.<br />
Norges Juristforbund mener at man<br />
utvilsomt har rett til å søke stillinger som<br />
lyses ut i virksomheten, også når stillingen<br />
har samme stillingskode som den stillingen<br />
man allerede har. Kvalifikasjonsprinsippet<br />
må være førende for<br />
hvem som skal tilsettes.<br />
I tilfeller der den lokale lønnsdannelsen<br />
blir hengende etter markedet, vil<br />
muligheten til å søke tilsvarende stillinger<br />
sørge for at de som allerede er ansatt i<br />
etaten kan opprettholde markedslønn<br />
uten å måtte søke seg ut av etaten. I disse<br />
sakene var vi av en annen oppfatning enn<br />
de lokale arbeidsgivere i NAV og i<br />
Politiet.<br />
En politiadvokat<br />
som har lønnstrinn 54 har<br />
blitt nektet å søke på en<br />
tilsvarende stilling som<br />
”lyses ut i ltr. 56<br />
målet med Fornyings- og Administrasjonsdepartementet<br />
(FAD) som overordnet<br />
arbeidsgiver.<br />
FAD har i møte og i brev til Akademikerne<br />
i desember 2008 avklart at<br />
Statsansatte har anledning til å søke stillinger<br />
i egen virksomhet. Dette gjelder<br />
selv om den kunngjorte stillingen er i<br />
samme stillingskode og/eller i samme<br />
avdeling som vedkommende søker allerede<br />
jobber.<br />
For å kunne søke en internt kunngjort<br />
stilling, er det en forutsetning at søkeren<br />
er ansatt i virksomheten, fast eller<br />
midlertidig.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 51
Meninger | Fag | Debatt<br />
Etterutdanning<br />
Å lære<br />
Etter mitt skjønn<br />
kan dette gi uriktig bakgrunn<br />
”for avgjørelser<br />
Av Merethe Sunde, prosjektleder/jurist i juristenes Utdanningssenter<br />
Det er <strong>2009</strong>. Nytt år og nye<br />
muligheter for å starte på nytt.<br />
Lære noen nytt, tenke noe nytt.<br />
rer en nok til at man tar det helt inn. Skal<br />
det virkelig læres må det ikke bare huskes.<br />
Det må forstås. Kjersti Larsen, vår<br />
foredragsholder på pedagogikkursene for<br />
foredragsholdere benytter denne ganske<br />
vanlige definisjonen på læring: ”Læring er<br />
det som skjer når en erfaring forårsaker<br />
en relativt permanent forandring i et<br />
individs kunnskap eller atferd”.<br />
”Nå holder det!” gir neppe en toåring<br />
grunnlag for noen permanent forandring.<br />
Heller ikke hørte hun noe som helst av<br />
min mer rolige resonering etterpå. En<br />
toåring reflekterer lite når hun er sliten,<br />
og min stemme og mitt kroppsspråk har<br />
langt større tyngde enn ordene.<br />
Så også for voksne. Elisabeth Mannsverk,<br />
ansvarlig for våre i kurs i presentasjons-<br />
og budskapsformidling henviser til<br />
forskning som viser at 90 % av inntrykket<br />
du skaper handler om hvordan du kommuniserte,<br />
det vil si kroppsspråk og<br />
måten du fortalte budskapet ditt på. Det<br />
handler om stemmebruk, blikk, tempo,<br />
mimikk, uvaner/tics, hvordan du står, kler<br />
deg – og hvorvidt du bruker metaforer og<br />
historier eller mest rasjonelle argumenter.<br />
JUS diskuterer ganske mye pedagogikk<br />
internt. Vi skulle gjerne hatt flere fasiter<br />
for gode pedagogiske kurs. I år skal vi lage<br />
et e-kurs hvor annen pedagogikk selvfølgelig<br />
tas i bruk. Høsten 2007 startet vi<br />
opp med både pedagogikkurs og tilbud<br />
om kurs i presentasjons- og budskapsformidling<br />
for våre egne foredragsholdere.<br />
Det er ingen revolusjonerende endringer<br />
vi så langt har lagt opp til. Og målet er<br />
kanskje ganske uoppnåelig. En rektor jeg<br />
Jeg er ikke alltid like pedagogisk. Senest i<br />
dag steg min irritasjon over 2åringen til<br />
et punkt der jeg endte med å overdøve<br />
den lille barnehageslitne jenta mi med et<br />
tydelig ”Nå holder det”. Så var helvete<br />
løs. Mine forsøk på å forklare at en sliten<br />
mor ikke orker en konstant sus av masete<br />
”utestemme” ved spisebordet var fullstendig<br />
bortkastet. Hylingen begynte før<br />
jeg hadde uttalt bokstavene ”nå” og<br />
fortsatte til hun forsto at jeg ikke lenger<br />
var sint. Et utrolig lite pedagogisk utsagn<br />
fra min side, og et nesten mekanisk svar<br />
fra henne. Men av og til gjør man ting på<br />
refleks. Ingen bra løsning, men mange vil<br />
også mene foreldre må kunne si ifra.<br />
Å være pedagogisk innebærer delvis å<br />
være gjennomtenkt. Virkemidlene er<br />
bevisste og skal oppnå en hensikt. Men<br />
begynner man å tenke for langt, innebærer<br />
det ofte en tidkrevende problematisering<br />
i en kvikksand av spørsmål. Det kreves<br />
ofte mer kunnskap for å kunne konstruere<br />
et godt problem enn å formulere<br />
et svar. Det er derfor ikke gitt at man velger<br />
dette om man ikke må.<br />
Jeg ser mange kurs og mange foredragsholdere,<br />
og jeg deltar stadig på våre<br />
egne kurs i pedagogikk. Pedagogikk er et<br />
fag som i likhet med psykologi og filosofi<br />
gjerne kan grunnes over på alle nivåer, og<br />
hvor mye innsikt kan hentes bare ved å<br />
observere seg selv. God pedagogikk handler<br />
i beste fall om å gi mottakeren verktøy<br />
til å konstruere innholdet selv i egne ord<br />
og bilder ettertid. For å greie å etterlate<br />
deltageren i en slik mental tilstand må<br />
man særlig sikre seg én ting:<br />
At deltageren har døren åpen for det<br />
budskap man formidler, og at budskapet<br />
har noe som på en eller annen måte berøkjenner<br />
sa det slik: Best lærer den som<br />
lærer bort. En slik form for læring skulle<br />
tilsi at deltager underviste selv.<br />
Pedagogikk skjer i et samspill mellom<br />
formidler og mottaker. Jeg vil påstå at<br />
mange av våre deltagere helt uavhengig av<br />
pedagogisk tilrettelegging får med seg<br />
relativt mye av kursets innhold, noe som<br />
først og fremst skyldes deltagerne selv,<br />
siden de jobber innen feltet og har en erfaringsbakgrunn<br />
som foredraget klinger mot.<br />
Det er en god start. Likevel ser vi at mange<br />
nok drar med seg en noe tradisjonell<br />
forståelse av hvilke muligheter de har på<br />
et kurs. Vi ser mange kurssteder med<br />
svært passive deltagere, som i liten grad<br />
tør å kaste frem spørsmål eller ta opp invitasjoner<br />
til å analysere frem svar. I tre kurs<br />
høsten -08 forsøkte vi å oppfordre til innsendelse<br />
av egne problemstillinger i forkant<br />
av kurset for at foredragsholderne<br />
skulle kunne ta med seg og forberede de<br />
praktiske problemstillingene inn i kurset.<br />
Men ingen problemstillinger ble sendt inn.<br />
JUS har hvert semester over 200 foredragsholdere.<br />
Noen vil være nye, noen er<br />
gamle travere. Vi er ganske selektive og<br />
ser det ikke som noen menneskerett å få<br />
foredra for JUS. Men juss har verken i litteraturform<br />
eller i kurssammenheng vært<br />
noe spesielt tilgjengelig fag, på tross av et<br />
innhold som ofte er ganske lett strukturerbart.<br />
Dessverre hører det til sjeldenhetene<br />
at en foredragsholder også har<br />
anledning til å tenke gjennom hvordan<br />
foredraget best kan presenteres for å virkelig<br />
fange deltagerens oppmerksomhet.<br />
At man har planlagt rekkefølge og illustrasjoner<br />
på en virkelig pedagogisk måte.<br />
Ikke så mange foredragsholdere fortsetter<br />
bearbeidingen av stoffet etter at fordraget<br />
er tilrettelagt kronologisk, enten ved å<br />
bruke illustrasjoner, tankekart eller bruke<br />
påfallende mye tid på den ene eller andre<br />
måten til å legge opp til pedagogiske<br />
poenger. Det er synd, men et forståelig<br />
fenomen i en virkelighet der tiden er<br />
knapp.<br />
52 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Meninger | Fag | Debatt<br />
Men tid er én ting, vane er en annen.<br />
Kanskje har mange ikke sett at det er<br />
mulig å fortsette. Jeg vil også påpeke en<br />
tredje faktor: Deltagerne etterspør i liten<br />
grad det som ville gitt best forutsetning<br />
for egen læring. Og når vi ikke tenker<br />
etter blir ting som de alltid har vært.<br />
Svært ofte er deltagere på utkikk etter<br />
fasiter og detaljer i materiell jus. Der man<br />
med fordel burde diskutert bærende<br />
prinsipper og formål for en gjennomgripende<br />
forståelse, har mange en hang til å<br />
få ferdig servert en matematisk detaljformidling.<br />
Det vil fort hemme en god<br />
pedagogisk fremstilling av stoffet.<br />
I tillegg har nok vi jurister en egen tradisjon<br />
for å definere bort den virkeligheten<br />
vi regulerer når vi skal gå inn i regelverk.<br />
Dermed skreller vi også bort mye av<br />
assosiasjonsmulighetene.<br />
Mitt poeng er ikke å kaste ansvaret for<br />
utformingen av pedagogikken over på<br />
deltagerne, men å oppfordre til å tenke<br />
gjennom hva som fremmer læringen. Nye<br />
og mer pedagogiske kursformer handler<br />
ikke bare om teknisk nye muligheter eller<br />
gruppesamtaler kontra foredrag. Å medvirke<br />
til permanent endring i kunnskap/<br />
erfaringer medfører at deltaker ender<br />
med å tenke nytt. Dermed kan man føle<br />
seg mer usikker enn den situasjon man<br />
opprinnelig var i, og kanskje være lite<br />
fornøyd med den følelsen. Ny læring forutsetter<br />
at deltakeren også håndterer litt<br />
egen usikkerhet og stoler på egen evne til<br />
å løse de juridiske problemene når de<br />
oppstår.<br />
Å tenke nytt og å tenke selv forutsetter<br />
at man forstår kjernen i problemstillingene<br />
både i fakta og lovverk. Kanskje<br />
må hovedvekten i et kurs ligge på slike<br />
”kjerner” om de skal bli pedagogisk bedre.<br />
Og kanskje er det ikke kursets oppgave å<br />
utpensle svar, men å etterlate deltageren<br />
med flere spørsmål. En igangsatt tankeprosess<br />
kan være langt mer verdifull enn<br />
et formanende ”fasitsvar”.<br />
En pedagogisk foredragsholder må<br />
som pedagogiske foreldre av og til bryte<br />
med vante forestillinger for at verden skal<br />
bevege seg fremover. Og i motsetning til<br />
barn er deltagerne på kurs voksne som<br />
kan forholde seg aktive til læringsstoffet<br />
og ved sin respons selv bidra til å skape<br />
rom for økt læringsutbytte. Jeg håper<br />
derfor dere tar vel i mot foredragsholdere<br />
om de velger å tørre noe nytt.<br />
Kvinnenettverk<br />
Nettverksmøte i Bergen<br />
Som drahjelp for nye medlemmer,<br />
og til inspirasjon for de<br />
etablerte nettverkene, kom<br />
leder av en av nettverksgruppene<br />
i Oslo, Eirin Susann<br />
Simonsen (advokat og partner i<br />
Advokatfirmaet Storløkken AS),<br />
til Bergen i november og fortalte<br />
om hvorfor man bør være i<br />
nettverk som Justitias døtre.<br />
Og, ikke minst; hvordan man<br />
gjør det.<br />
Det møtte 46 kvinnelige jurister fra privat<br />
og offentlig sektor denne ettermiddagen<br />
på Hotell Norge. Simonsen nevnte<br />
viktige suksessfaktorer for å få et nettverk<br />
til å fungere:<br />
• Fast møteplan<br />
• Mangfold blant deltakerne<br />
• Engasjert leder<br />
• Agenda på møtene<br />
Eirin Susann Simonsen<br />
- Sosial kompetanse er en øvingssak, sa<br />
Simonsen. - Litt sjenanse er vanlig å ha,<br />
selv for de mest utadvendte av oss. – Tenk<br />
over hvilket inntrykk du vil andre skal ha<br />
av deg, når du har vært for eksempel på<br />
en konferanse.<br />
Simonsen minnet forsamlingen om<br />
hvor viktig det er å ha et oppdatert visittkort,<br />
og hvordan levere det ut til andre<br />
som en helt naturlig handling – og uten å<br />
føle at man er påtrengende.<br />
Hun kom med forslag til innledende,<br />
oppfølgende og avsluttende bemerkninger<br />
til samtaler med nye personer man møter på<br />
kurs – og i jobbsammenheng - og man er en<br />
av mange. Hun kom også med nyttige litteraturtips<br />
om nettverk og nettverksbygging.<br />
- Vis interesse, vær interessert i stedet<br />
for å forsøke å være interessant selv, sa<br />
Simonsen, og understreket hvor viktig<br />
det er å være en aktiv lytter. Hun formidlet<br />
også at man skal tenke på hva man<br />
kan bidra med i nettverket, og ikke så<br />
mye på hva man selv kan få ut av det. På<br />
den måten vil man jo uansett få mye<br />
igjen, både ved å hjelpe andre – som er<br />
en egenverdi, men også som følge av at<br />
andre vil ha deg i tankene. Nettverk gjør<br />
at man får lettere tilgang til nødvendig<br />
kompetanse.<br />
Simonsen avsluttet med å sitere Pippi<br />
Langstrømpe: ”Det har jeg aldri prøvd<br />
før, så det tror jeg sikkert at jeg kan<br />
klare”.<br />
Deretter informerte de tre nettverkene<br />
som var startet/var under oppstart om<br />
sine aktiviteter og erfaringer. Mange av<br />
deltakerne ga uttrykk for at de ønsket å<br />
være med i en nettverkgruppe, og fylte ut<br />
profilskjemaer som blir sendt inn til NJ.<br />
Justitias døtre har nå tre nettverksgrupper<br />
i Bergen. De to første startet opp for<br />
to år siden, og den tredje er i startgropa.<br />
Etter møtet i Bergen blir det kanskje<br />
enda flere?<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 53
Flora kommune<br />
Flora kommune har ca 11.500 innbyggjarar og ligg på kysten mellom Bergen og<br />
Ålesund. Bysenteret heiter Florø. Skipsbygging, base – og offshoreverksemd, fiskeri/havbruk<br />
er dei viktigaste næringane vi har i tillegg til anna privat og offentleg<br />
tenesteyting. Flora er både ein internasjonal kommune og ein kulturkommune.<br />
Gode kommunikasjonar bil, buss , hurtigrute, ekspressbåt, og direkte fly til<br />
Oslo og Bergen<br />
Advokat/advokatfullmektig<br />
Flora kommune har ledig stilling som advokat/advokatfullmektig.<br />
Den vi ønskjer å tilsette må ha gode juridiske kunnskapar,<br />
samarbeidsevne og evne til sjølvstendig arbeid.<br />
Relevant erfaring vil bli vektlagt, men årets kandidatar kan<br />
og søkje.<br />
Flora kommune kan tilby juridiske og samfunnsmessige<br />
interessante arbeidsoppgåver, som dekker dei fleste rettsområde<br />
innan både privat- og offentleg rett. Juridisk rådgjeving<br />
vil skje til heile kommuneorganisasjonen. Stillinga inngår i<br />
rådmannen sin stab med kommuneadvokaten som næraste<br />
overordna.<br />
Løn etter avtale. Elles gjeld vanlege kommunale tilsetjingsforhold.<br />
Nærare opplysningar v/rådmann Terje Heggheim<br />
tlf. 91101266, terje.heggheim@flora.kommune.no eller<br />
kommuneadvokat Jo Dale Pedersen, tlf 57756212,<br />
jo.dale.pedersen@flora.kommune.no.<br />
Søknad på elektronisk søknadsskjema som du finn på<br />
www.flora.kommune.no .<br />
Søknadsfrist: 17. februar <strong>2009</strong>.<br />
Norsk filminstitutt er statens forvaltningsorgan på filmområdet og<br />
rådgjevar i filmpolitiske spørsmål. Vi gir tilskott til utvikling og produksjon<br />
av film, til utvikling av talent og generelle tiltak på det filmkulturelle<br />
området. Vi har også ansvar for formidling av filmarven, og<br />
bidreg til lansering av norsk film i utlandet. Norsk filminstitutt held til<br />
i Filmens Hus i Dronningens gate 16 i Oslo - ein samlingsstad for<br />
filmforvaltning, filmbransje og publikum. I Filmens Hus står Norsk<br />
filminstitutt for størstedelen av publikumsaktiviteten gjennom besøk<br />
til Cinemateket, Filmbutikken og Filmmuseet.<br />
FORNYA UTLYSING<br />
NORSK FILMINSTITUTT SØKJER JURIST<br />
Vi søkjer ein dyktig jurist med særleg interesse for forvaltning og<br />
opphavsrett til ei nyoppretta stilling på området. Hovudoppgåvene<br />
vere juridiske oppgåver innanfor alle arbeidsområda til instituttet,<br />
med hovudvekt på tolking og utforming av forskrifter og regelverk,<br />
reglar for statstilskott, forvaltingsrett og behandling av klagesaker.<br />
Kunnskap om EØS-rett, særleg statsstøttereglane, er eit fortrinn.<br />
Vidare ønskjer vi oss ein person med interesse for nye media, film<br />
og opphavsrett.<br />
Instituttet har særs interessante og utfordrande arbeidsoppgåver på<br />
eit felt prega av internasjonale forhold og den teknologiske utviklinga.<br />
Overgongen frå analog til digital teknologi gjer at styresmaktane står<br />
overfor store utfordringar knytt til å tilpasse rammeverket til ei ny<br />
tid.<br />
Den som får stillinga vil også arbeide tett opp mot Kultur- og<br />
kyrkjedepartementet.<br />
Søkjarar må ha juridisk embetseksamen/master i rettsvitskap, vere<br />
fagleg sterk, ha nokre års erfaring, analytisk kapasitet, evne til sjølvstendig<br />
jobbing og god skriftleg og munnleg framstillingsevne.<br />
Stillinga er innplassert som rådgjevar (SKO 1434) / seniorrådgjevar<br />
(SKO 1364) i ltr. 50-65 (kr 384.900 – kr 505.600) avhengig av<br />
kvalifikasjonar. For spesielt kvalifiserte søkjarar kan det vurderast<br />
høgare løn. For tilsetjing som seniorrådgjevar vert det kravd<br />
omfattande erfaring frå relevant juridisk arbeid.<br />
Norsk filminstitutt er ei IA-verksemd og har eit personalpolitisk mål<br />
om å oppnå ei balansert alders-, kultur- og kjønnssamansetning. Vi<br />
oppmoder personar med minoritetsbakgrunn til å søkje.<br />
Spørsmål om stillinga kan rettes til direktør Nina Refseth på telefon<br />
22 47 45 45 eller på e-post nina.refseth@nfi.no , eller til administrasjonsdirektør<br />
Jan Graff på telefon 913 00 343 eller e-post jan.<br />
graff@nfi.no.<br />
Send søknad med CV og relevante attestar/vitnemål som e-post til<br />
post@nfi.no eller per brev til Norsk filminstitutt, boks 482 Sentrum,<br />
0105 Oslo innan 10. februar <strong>2009</strong>. Merk søknaden ”jurist”.<br />
Magasinet for hele jus-Norge<br />
ANNONSÉR I JURISTKONTAKT!<br />
Ring: 64 95 29 11 • dhamme@online.no<br />
54 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
VEFSN<br />
KOMMUNE<br />
- et steg foran<br />
Postboks 560 - 8651 Mosjøen - Tlf. 75 10 10 00 - Faks 75 10 10 01<br />
vkop@vefsn.kommune.no - www.vefsn.kommune.no<br />
Vefsn kommune har 13 500 innbyggere hvorav ca. 10 000 bor i Mosjøen. Byen er et<br />
trivelig service- og industrisenter på Helgeland, med gode kommunikasjoner gjennom<br />
flyplass, jernbane og E6. Stedet og kommunen generelt har et variert arbeidsmarked<br />
og et bredt utdanningstilbud innenfor videregående skoler. Kommunen har for øvrig<br />
et omfattende og spennende kulturtilbud, og byr ellers på ulike fritids- og<br />
rekreasjonsmuligheter i storslagen og variert natur.<br />
Organisasjonens visjon er; ‹‹Modig - i utvikling››, og til grunn i dette arbeidet<br />
legges verdiene: Humør, Ansvarlighet, Nysgjerrighet og Engasjement.<br />
Kommuneadvokat og<br />
Juridisk rådgiver<br />
Vefsn kommune har ledige stillinger som kommuneadvokat (nyopprettet) og<br />
som juridisk rådgiver. Stillingene er organisatorisk plassert i rådmannens stab<br />
med kommunalsjef for tjenesteområde Samfunnsutvikling som nærmeste<br />
overordnede.<br />
Arbeidsoppgaver for stillingene:<br />
• Juridisk rådgiving og bistand til strategisk ledelse og<br />
kommunens driftsenheter<br />
• Kvalitetssikring/saksbehandling/utredning av problemstillinger og<br />
enkeltsaker på vegne av rådmannen<br />
• Intern opplæring innen kommunale lovområder og folkevalgtopplæring<br />
• Juridisk rådgiver skal ivareta funksjon som kommunens personvernombud<br />
etter forskrift til Personopplysningsloven § 7-12<br />
• For kommuneadvokaten vil ivaretakelse av kommunens barnevernssaker<br />
være en sentral oppgave, herunder være kommunens prosessfullmektig i<br />
rettssystemet<br />
Ønskede kvalifikasjoner:<br />
• Jurister med god faglig kompetanse, gjerne med erfaring fra offentlig sektor<br />
• God skriftlig framstillingsevne<br />
• Selvstendig, men også evne og interesse til å arbeide i tverrfaglig team<br />
• For kommuneadvokatstillingen kreves at den som tilsettes innehar<br />
advokatbevilling. Særskilt erfaring innen barnevernsaker vil vektlegges.<br />
Vi kan tilby:<br />
• Lønn etter avtale<br />
• Kommunen kan være behjelpelig med å skaffe bolig<br />
• Flyttegodtgjørelse etter kommunens regulativ<br />
• Barnehageplass ved behov<br />
Nærmere opplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til rådmann<br />
Magne Pettersen eller kommunalsjef Trond Kaggerud, tlf 75 10 10 00.<br />
Søknadsfrist: 6. mars <strong>2009</strong>.<br />
frantz.no<br />
Med støtte fra Innovasjon Norge ble juristfirmaet RETT OG RIMELIG<br />
etablert på Notodden våren 2004. Firmaet tilbyr rimelig rettshjelp<br />
og sakførsel til privatpersoner og bedrifter, og utvides til en<br />
landsdekkende kjede.<br />
Varemerket og konseptet RETT OG RIMELIG har ført til betydelig<br />
etterspørsel. Virksomheten ble i desember 2007 tildelt pris fra<br />
Språkrådet (se reportasje i <strong>Juristkontakt</strong> nr. 1/2008) og ble omtalt<br />
i Dine Penger nr. 4/2008<br />
Vi har etablert virksomheter i Larvik, Verdal, Ski, Kongsberg<br />
og Notodden, og rekrutterer fortløpende dyktige<br />
Jurister / rettshjelpere<br />
/ advokater<br />
Aktuelle kandidater tilbys selvstendige funksjoner som<br />
franchisetakere med geografisk spredning.<br />
Det blir lagt vekt på faglig dyktighet, etiske holdninger,<br />
sosiale evner, selvstendighet og IKT-ferdigheter.<br />
Vi tilbyr gode betingelser og en resultatorientert og<br />
fleksibel arbeidsordning. Det gis individuell opplæring.<br />
Nyutdannede kandidater oppfordres også til å søke.<br />
Søknad med CV, vitnemål og attester sendes:<br />
RETT OG RIMELIG AS, Pb. 80, 3671 Notodden.<br />
For ytterligere informasjon kontakt daglig leder Jon Eivind Svagård<br />
på telefon 988 64 800 fra kl 14.00 til 16.00, eller send e-post til<br />
jes@rettogrimelig.no.<br />
Se også informasjon på www.rettogrimelig.no/franchise<br />
Postboks 80 | 3671 Notodden | kontor: Storgt. 46 | 3674 Notoddden | tlf: 988 64 800<br />
post@rettogrimelig.no | www.rettogrimelig.no<br />
Vefsn kommune benytter elektronisk søknad, og vi oppfordrer søkere<br />
til våre stillinger å bruke denne via våre internettsider<br />
www.vefsn.kommune.no<br />
Ansatte med intern fortrinnsrett vil bli foretrukket, forutsatt kvalifisert og egnet<br />
for stillingen. Ansettelse i kommunen skjer på de vilkår som til enhver tid går<br />
fram av gjeldende lover, reglement og tariffavtaler. Gode pensjons- og<br />
forsikringsvilkår. Vitnemål og attester blir ikke returnert. Søkerlister blir<br />
offentliggjort.<br />
w w w . v e f s n . k o m m u n e . n o<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 55
Ledig dommerembete<br />
Advokatfirmaet Mageli ANS er et advokatfirma med kontorer på<br />
Hamar og Lillestrøm. Firmaet driver en allsidig praksis med<br />
oppdrag over store deler av landet, for offentlige og private<br />
kunder. Firmaet er ISO-sertifisert og vektlegger god service, høy<br />
faglig standard, lagarbeid og kompetansebygging for å realisere<br />
firmaets målsetting om å være det ledende advokatfirmaet på<br />
indre østland. For ytterligere opplysninger se: www.mageli.no.<br />
ADVOKAT/ADVOKATFULLMEKTIG<br />
TIL VÅRE KONTORER PÅ HAMAR<br />
OG LILLESTRØM<br />
Firmaet er i vekst og vi søker etter yngre, dyktige<br />
advokater eller advokatfullmektiger som vil være med<br />
å videreutvikle et faglig sterkt advokatkontor. Også<br />
nyutdannede jurister inviteres til å søke.<br />
Vi søker personer med gode karakterer fra jusstudiet<br />
som:<br />
- Ønsker å jobbe i et faglig sterkt, men<br />
samtidig uformelt miljø<br />
- Er initiativrike og liker å stå på når det<br />
trengs, men som samtidig verdsetter<br />
muligheten til å balansere jobb og andre<br />
verdier<br />
- Ønsker interessante og krevende oppgaver<br />
Søknad med CV og eksamenspapirer sendes til<br />
post@mageli.no. Søknadsfrist: Åpen. Spørsmål om<br />
stillingene kan rettes til advokat Steinar Mageli på<br />
Hamar, tlf 918 51 719 eller advokat Henning Harborg<br />
på Lillestrøm, tlf 402 20 227<br />
www.mageli.no<br />
Magasinet for hele jus-Norge<br />
ANNONSÉR<br />
I JURISTKONTAKT!<br />
Ring: 64 95 29 11<br />
Gjennom den selvstendige<br />
stillingen<br />
og den høye<br />
faglige kvaliteten<br />
er domstolene<br />
samfunnets fremste<br />
konfliktløsningsorganer.<br />
Domstolene<br />
bidrar til vern av<br />
den enkeltes<br />
rettigheter.<br />
Et viktig mål for<br />
domstolene er å<br />
skape tillit i<br />
befolkningen ved<br />
forsvarlig, upartisk<br />
og effektiv dømmende<br />
virksomhet.<br />
Dommerarbeidet<br />
stiller strenge krav<br />
til faglig dyktighet,<br />
personlig egnethet<br />
og bred yrkes- og<br />
livserfaring.<br />
Det er et sentralt<br />
personalpolitisk<br />
mål at de ansatte i<br />
domstolene skal ha<br />
en variert erfaringsbakgrunn<br />
og<br />
gjenspeile<br />
befolkningssammensetningen<br />
generelt<br />
– både når det<br />
gjelder kjønn og<br />
kulturelt mangfold.<br />
Embete som førstelagmann<br />
ved Frostating lagmannsrett<br />
Embetet som førstelagmann ved Frostating<br />
lagmannsrett blir ledig.<br />
Tiltredelse etter nærmere avtale.<br />
Domstolen blir ledet av førstelagmannen<br />
og har i tillegg to lagmenn, 15 lagdommere,<br />
4-6 ekstraordinære lagdommere, administrasjonssjef<br />
og 11 saksbehandlere. Videre gjør<br />
5 rettsbetjenter tjeneste i domstolen.<br />
Domstolen har sitt hovedsete i Trondheim<br />
og dekker geografisk Møre og Romsdal,<br />
Sør-Trøndelag og Nord-Trøndelag fylker.<br />
Foruten i Trondheim tinghus har domstolen<br />
rettssaler med tilliggende kontor i Kristiansund,<br />
Molde og Ålesund.<br />
Stillingen som førstelagmann<br />
lønnes for tiden med kr. 930 810,-.<br />
Det trekkes vanlig pensjonsinnskudd<br />
til Statens pensjonskasse for tiden 2%.<br />
Søkere må ha juridisk embetseksamen/<br />
universitetsgraden cand.jur eller master i<br />
rettsvitenskap. Søkere må være norske statsborgere.<br />
Generell informasjon om domstolen<br />
finnes på www.frostating.no.<br />
Det vil bli lagt vekt på ledererfaring, personlige<br />
egenskaper, herunder gode lederevner i forhold<br />
til alle ansatte. Vedkommende må ha gode<br />
samarbeids- og kommunikasjonsevner, og være<br />
en kreativ pådriver for videreutvikling av<br />
domstolens organisasjonskultur.<br />
Den som blir utnevnt må finne seg i de<br />
bestemmelser som måtte bli truffet med hensyn<br />
til eventuelle endringer i embetets forretningskrets<br />
og organisering av embetet, herunder<br />
sammenslåing med andre embeter og eventuell<br />
endring av tittel som følge av dette.<br />
Etter søknadsfristens utløp vil offentlig søkerliste<br />
være tilgjengelig på www.domstol.no.<br />
Ytterligere opplysninger om embetet fås ved<br />
henvendelse til:<br />
• Førstelagmann Kjell Buer, tlf. 73 54 24 68.<br />
• Innstillingsrådet v/sorenskriver<br />
Gunnar Lind, tlf. 75 50 40 50.<br />
• Domstoladministrasjonen v/avd.direktør<br />
Willy Nesset, tlf. 73 56 70 00.<br />
Søknad med CV, vitnemål og attester sendes<br />
elektronisk via www.jobbnorge.no.<br />
Søknadsfrist: 16. februar <strong>2009</strong>.<br />
dhamme@online.no<br />
Innstillingsrådet for dommere avgir innstilling om dommerutnevnelser<br />
til Kongen i statsråd, hvor utnevning skjer.<br />
CICERO ab<br />
56 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
www.homble-olsby.no<br />
Homble Olsby er et forretningsjuridisk advokatfirma med arbeidsrett<br />
som hovedarbeidsområde, men vi tilbyr også bistand innen<br />
alminnelig forretningsjuss. Homble Olsby er et ungt firma i vekst<br />
og har for tiden kontorer i Nydalen i Oslo. Firmaet vektlegger høy<br />
faglig kvalitet og tett oppfølging av våre klienter.<br />
Advokater/advokatfullmektiger<br />
På grunn av stor oppdragsmengde ønsker vi å ansette 1-2 advokater/advokatfullmektiger.<br />
Vi tilbyr selvstendige og utfordrende arbeidsoppgaver i et sosialt og faglig inspirerende<br />
miljø. Vi ønsker å skape et godt arbeidsmiljø med høy faglig standard, spennende arbeidsoppgaver<br />
og karrieremuligheter for våre ansatte og samtidig legge til rette for en hverdag<br />
som ivaretar familie og fritid.<br />
Søknadsfrist: Søknader vil bli vurdert fortløpende.<br />
For nærmere informasjon om stillingen, vises det til utlysning på www.homble-olsby.no.<br />
Spørsmål kan rees l advokat Ole Krisan Olsby på tlf 90 72 48 77 eller e-post<br />
olsby@homble-olsby.no.<br />
Homble Olsby advokatfirma as | Torgbygget | Nydalsveien 33 | Pb 4814 Nydalen | 0422 Oslo | Telefon 23 89 75 70 | Faks 23 89 75 71 | Epost: post@homble-olsby.no<br />
Dommerfullmektig<br />
Dommerfullmektig<br />
Ved Sør-Gudbrandsdal tingrett blir det ledig stilling som<br />
dommerfullmektig med tiltredelse fra 14. april <strong>2009</strong>.<br />
Tingretten er en fullfaglig domstol med to dommere og en<br />
dommerfullmektig. Embetet holder til på Lillehammer.<br />
Tilsetting skjer på vanlige vilkår for dommerfullmektiger.<br />
Politiattest vil bli krevd.<br />
Nærmere opplysninger fås ved henvendelse til sorenskriver<br />
Elisabeth B. Løvold eller dfm Joakim Staff på telefon<br />
61022990.<br />
Søknad sendes innen 15. februar <strong>2009</strong> til Sør-Gudbrandsdal<br />
tingrett, postboks 133, 2601 Lillehammer.<br />
Magasinet for hele jus-Norge<br />
ANNONSÉR I JURISTKONTAKT!<br />
Ring: 64 95 29 11<br />
dhamme@online.no<br />
Ved Hedmarken tingrett blir det ledig stilling som dommerfullmektig<br />
med tiltredelse etter avtale.<br />
Embetet er en fullfaglig domstol for kommunene Hamar,<br />
Stange, Ringsaker og Løten. Domstolen har en sorenskriver,<br />
tre tingrettsdommere og tre dommerfullmektiger, og holder<br />
til i Hamar tinghus.<br />
Tilsetting skjer i henhold til administrative bestemmelser<br />
om dommerfullmektigers ansettelsesforhold. Politiattest<br />
vil bli innhentet.<br />
Nærmere opplysninger ved henvendelse til administrasjonssjef<br />
Marie Christensen eller sorenskriver Ola P. Svor på<br />
telefon 62 55 06 50.<br />
Søknad med CV og kopi av vitnemål og attester sendes<br />
innen 14. februar <strong>2009</strong> til: Hedmarken tingrett, 2326<br />
Hamar, eller til e-post: hedmarken.tingrett@domstol.no.<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 57
Jurist/ComplianCe offiCer<br />
Som Compliance-ansvarlig får du ansvaret for å overvåke etterlevelse av regelverket innen finans- og verdipapirmarkedet, samt å sørge for at selskapets interne<br />
regler og rutiner utvikles og etterleves.<br />
Ansvarsområde:<br />
• Godkjennelse av interne og eksterne avtaler<br />
• Juridisk og regulatorisk støtte for virksomheten, inkludert utarbeidelse og endring av fondenes vedtekter og prospekter<br />
• Kontakt med Kredittilsynet og eksterne juridiske rådgivere<br />
• styresekretær for alfred Berg Kapitalforvaltning as<br />
• Implementering av endringer i lover, forskrifter, bransjepraksis og andre retningslinjer<br />
• overvåke etterlevelse av internt og eksternt regelverk<br />
Ønskelige kvalifikasjoner:<br />
• Høyere juridisk utdannelse<br />
• Tre til fem års erfaring, gjerne fra finansbransjen eller finansrelatert virksomhet i advokatfirma, tilsynsmyndighet eller annen relevant erfaring innen<br />
verdipapirhandel<br />
• Velorganisert og strukturert med gode resultater å vise til, evne til å takle press på et positiv måte, prioritere rett og være fleksibel overfor skiftende krav<br />
• Utadvendt og initiativrik med evne til å samarbeide med ledere på høyt nivå<br />
• stor grad av integritet<br />
• Behersker norsk og engelsk godt, både muntlig og skriftlig.<br />
Du vil rapportere til Nordic Head of Compliance, Legal & Risk. Stillingen er en heltidsstilling med arbeidssted i Oslo. Vi kan tilby spennende utfordringer,<br />
konkurransedyktige betingelser og gode kollegaer i representative lokaler.<br />
For ytterligere informasjon om stillingen, vennligst kontakt: Leif Roar Johansen på telefon 22 00 51 96.<br />
Din søknad og CV sender du snarest, innen 6. februar <strong>2009</strong> til mariette.skold@alfredberg.com.<br />
Dommerfullmektiger<br />
- Oslo byfogdembete<br />
Ved Oslo byfogdembete er det ledig to stillinger som dommerfullmektig<br />
med tiltredelse i mai <strong>2009</strong>.<br />
Oslo byfogdembete er en av de to førsteinstansdomstolene i<br />
Oslo. Domstolens viktigste saksområder er midlertidig forføyning<br />
og arrest, konkurs, dødsboskifte, felleseieskifte og<br />
tvangssalg. I tillegg er domstolen notarius publicus i Oslo.<br />
Domstolen har 64 ansatte, hvorav 13 embetsdommere og 6<br />
dommerfullmektiger. Oslo byfogdembete har lokaler i Oslo<br />
tinghus.<br />
Ansettelse skjer på vanlige vilkår. Politiattest vil bli innhentet<br />
for dem som ansettes.<br />
Nærmere opplysninger kan fås ved henvendelse til sorenskriver<br />
Inga Merethe Vik, tlf. 22 99 93 53 eller avdelingsleder/dommer<br />
Hilde Gaarder, tlf. 22 99 93 57.<br />
Søknad sendes Oslo byfogdembete, Pb 8003 Dep.,<br />
0030 Oslo eller via e-post til oslo.byfogd.adm@domstol.no.<br />
Søknadspapirene vil ikke bli returnert.<br />
Søknadsfrist: 13 februar <strong>2009</strong><br />
Rettsfullmektigar (juristar)<br />
Trygderetten er ein uavhengig ankeinstans som avgjer tvistar mellom private<br />
personar og forvaltninga i saker som gjeld trygde- eller pensjonsspørsmål.<br />
Arbeidsområdet går fram av lov om anke til Trygderetten av 16. desember<br />
1966.<br />
Trygderetten har om lag 65 årsverk og er delt inn i fire fagavdelingar og<br />
ei administrasjonsavdeling. I Trygderetten sine fagavdelingar arbeider det<br />
juridiske avdelingsleiarar, juridiske-, medisinske- og attføringskunnige rettsmedlemmer,<br />
rettsfullmektigar og kontorfunksjonærar. Det er no ledig faste<br />
åremålsstillingar som rettsfullmektig på tre år.<br />
Tenestegjering som rettsfullmektig dekkjer kravet til praksis for advokatbevilling.<br />
Rettsfullmektigane vil på sitt arbeidsområde ha fullt ansvar og<br />
avgjerdsfullmakt og vil være under faglig rettleiing og tilsyn.<br />
Det vert lagd vekt på gode karakterar, relevant praksis, evne til samarbeid og<br />
god skriftleg framstilling.<br />
Det er eit personalpolitisk mål at arbeidsstaben skal spegle folkesetnadsmønsteret<br />
både når det gjeld kjønn og kulturelt mangfald. Funksjonshemma<br />
søkjarar vil bli kalla inn til intervju dersom dei elles er kvalifisert.<br />
Trygderetten er IA verksemd.<br />
Det er eigen lønsstige for rettsfullmektigar.<br />
Lønssteg fyrste året: 46 (svarande til 359 100 kr. per år.)<br />
Nærare opplysningar ved avdelingsleiar Marianne Kjøllesdal<br />
(telefon 23 15 95 80) eller avdelingsdirektør Steinar Mathisen<br />
(telefon 23 15 95 68).<br />
Søknadar med CV og kopiar av vitnemål og attestar skal innan 19. februar<br />
<strong>2009</strong> sendast til Trygderetten, Administrasjons-avdelinga, Postboks 8022<br />
Dep., 0030 Oslo eller pr. mail til trygderetten@trygderetten.no<br />
58 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Hovedkontoret<br />
Helseøkonomiforvaltningen (HELFO), som er en ytre etat under Helsedirektoratet, forvalter årlig<br />
ca. 24 milliarder kroner gjennom direkte oppgjør til behandlere, leverandører og tjenesteytere, samt<br />
individuell refusjon av utgifter til blant annet legemidler, tannhelse og helsetjenester i utlandet.<br />
I tillegg har HELFO ansvar for ordningen med fastlegebytter og europeisk helsetrygdkort. For tiden består<br />
organisasjonen av rundt 550 ansatte fordelt på ett hovedkontor og seks regionkontorer, samt enhet for<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Pasientformidling og Servicesenter. Hovedkontoret med 50 ansatte er lokalisert sentralt i Tønsberg.<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Region Nord<br />
Jurist – faglig utfordrende stilling i tønsberg<br />
Region Sør<br />
Ved Juridisk avdeling på hovedkontoret i Tønsberg har vi 1 ledig stilling for jurist. Juridisk avdeling<br />
har 18 medarbeidere og er klageinstans for alle vedtak fattet av førsteinstansen i HELFO. Enheten<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Region<br />
forbereder<br />
Midt-Norge<br />
også ankesaker for Trygderetten.<br />
Region Oslo<br />
Juridisk avdeling er delegert påtalekompetanse<br />
og gir bistand til Regjeringsadvokaten i saker der HELFO er saksøkt. Avdelingen har ansvar for<br />
rundskrivs utformingen på helsetjeneste området. Avdelingen er også tillagt sentrale oppgaver<br />
knyttet til koordinering av høringsuttalelser, kompetanseoppbygging og regelverksutvikling på<br />
helsetjenesteområdet. En sentral oppgave for avdelingen vil være utvikling av rutiner og regelverk<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Region Vest<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Servicesenteret<br />
knyttet opp mot retten til helsetjenester i utlandet/EØS. Avdelingen bidrar også i forhold til<br />
utarbeidelse av kontrollstrategi og gjennomføring av kontrollarbeidet på helsetjenesteområdet.<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Region Øst<br />
Vi krever:<br />
eller tilsvarende relevant virksomhet<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Pasientformidling<br />
HELSEØKONOMIFORVALTNINGEN<br />
Utland<br />
Tilsetting i HELFO som førstekonsulent (st.kode 1408),<br />
alternativt rådgiver (st.kode 1434), alternativt seniorrådgiver<br />
Juridisk embetseksamen eller master i rettsvitenskap (st.kode 1364). Aktuelt lønnsspenn er ltr. 46-62 (kr. 359.100 –<br />
Det er fordelaktig med erfaring fra offentlig sektor<br />
477.800). For spesielt kvalifiserte søkere kan høyere avlønning<br />
vurderes.<br />
Det stilles følgende krav til<br />
personlige egenskaper:<br />
Initiativrik og selvstendig<br />
Gode kommunikasjonsegenskaper (skriftlig<br />
og muntlig)<br />
Kvalitetsbevisst og nøyaktig<br />
Stor arbeidskapasitet og innsatsvilje<br />
Du må være opptatt av egenutvikling og ha stor<br />
læringsvilje<br />
Sosial med godt humør<br />
Vi kan tilby:<br />
HELFO ønsker en balansert alders- og kjønnssammensetning,<br />
samt å rekruttere flere personer med redusert funksjonsevne<br />
og personer med innvandrerbakgrunn. Som IA-virksomhet<br />
legger HELFO vekt på å tilrettelegge arbeidsforholdene for<br />
personer med redusert funksjons evne.<br />
Spørsmål om stillingen kan rettes til avdelingsdirektør<br />
Trond Rønningen, tlf 97 01 49 88 eller seniorrådgiver<br />
Monica Herstad tlf: 33 51 22 58.<br />
sØKNADsFrist: 12.02.09<br />
Utfordrende arbeidsoppgaver i et spennende,<br />
eksponert og hektisk fagmiljø<br />
Gode utviklingsmuligheter<br />
Fleksibel arbeidstid<br />
Gode pensjons- og forsikringsordninger gjennom<br />
Statens pensjonskasse<br />
Godt arbeidsmiljø!<br />
søknaden sendes<br />
elektronisk via: www.nav.no<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 59
Jobb der du<br />
utfordres*<br />
Vi søker erfarne advokater/<br />
skatterådgivere og<br />
nyutdannede jurister som<br />
ønsker en karriere innen norsk<br />
og internasjonal skatt- og<br />
selskapsrett.<br />
Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS består i<br />
dag av totalt ca 170 ansatte fordelt på syv kontorer.<br />
Vi utgjør dermed Norges største private skatte- og<br />
avgiftsmiljø. Vi er en del av et verdensomspennende<br />
nettverk og en stor del av oppdragene utføres som<br />
en del av internasjonale skatte- og avgiftsteam. Vi<br />
samarbeider dessuten tett med våre kollegaer i andre<br />
forretningsområder i PwC (rådgivning og revisjon).<br />
Vi søker flere medarbeidere som ønsker å jobbe med<br />
norsk og internasjonal selskapsbeskatning og/eller<br />
selskapsrett.<br />
Vi er på utkikk etter deg som har interesse for ett eller<br />
flere av følgende områder:<br />
• Generell norsk selskapsbeskatning<br />
• Internasjonal skatterett<br />
• Norsk og internasjonal personbeskatning<br />
• Selskapsrett<br />
• Transaksjoner og restruktureringer<br />
• Transfer pricing, herunder utarbeidelse av<br />
dokumentasjon<br />
Vi vil spesielt vektlegge følgende kvalifikasjoner og<br />
egenskaper:<br />
• Juridisk og/eller økonomisk kompetanse<br />
• Utdannelse/erfaring fra skatteetaten<br />
• Initiativrik<br />
• Utadvendt<br />
• Interesse for å arbeide i team<br />
PwC tilbyr:<br />
• En utfordrende jobb i et av Norges ledende<br />
kompetansemiljøer<br />
• Et utviklende og godt arbeidsmiljø<br />
• Et stort nettverk - både nasjonalt og internasjonalt<br />
• Internasjonale kurs<br />
• Mulighet for utenlandsopphold<br />
• En spennende kundeportefølje<br />
• Gode karrieremuligheter<br />
• Konkurransedyktige betingelser<br />
Både nyutdannede og erfarne oppfordres til å søke.<br />
Eventuelle spørsmål kan rettes til:<br />
Hanne Fritzsønn Kvarme<br />
tlf. 95 26 02 07<br />
hanne.fritzsonn.kvarme@no.pwc.com<br />
Steinar Hareide<br />
tlf. 95 26 04 29<br />
steinar.hareide@no.pwc.com<br />
Søknadsfrist: 10. mars <strong>2009</strong><br />
Søknad sendes via www.pwc.no<br />
*connectedthinking<br />
© 2008 PricewaterhouseCoopers. PricewaterhouseCoopers-navnet refererer til individuelle medlemsfirmaer tilknyttet den verdensomspennende<br />
PricewaterhouseCoopers-organisasjonen. *connectedthinking er et registrert varemerke for PricewaterhouseCoopers.<br />
60 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Den høyere påtalemyndighet<br />
Den høyere påtalemyndighet består av Riksadvokatembetet, 10 regionale og et<br />
nasjonalt statsadvokatembete og Økokrim. Riksadvokaten og statsadvokatene har<br />
den overordnede faglige ledelse av straffesaksbehandlingen i politidistriktene og i<br />
politiets særorganer, herunder bl.a. Kripos. Den høyere påtalemyndighet skal<br />
gjennom sin fagledelse av politiet og egen straffesaksbehandling bidra til å redusere<br />
kriminaliteten i Norge. Sentrale oppgaver for statsadvokatene er å avgjøre<br />
tiltalespørsmål, klagesaker, aktorere straffesaker for alle rettsinstanser og å drive<br />
fagledelse overfor politiet. Bekjempelse av alvorlig organisert kriminalitet er høyt<br />
prioritert og innsatsen mot slike forbrytelser skal økes.<br />
Oslo statsadvokatembeter<br />
Ved Oslo statsadvokatembeter er det ledig ett fast embete og en<br />
konstitusjon i ett år fra 1. mars <strong>2009</strong> som statsadvokat. Ved eventuelt<br />
internt opprykk kan det bli ledig en kortere konstitusjon i tillegg.<br />
Det ønskes opplyst om man bare er søker til fast embete.<br />
Oslo statsadvokatembeter ledes av en førstestatsadvokat/<br />
embetsleder og er organisert i fire avdelinger som hver ledes av<br />
en førstestatsadvokat/avdelingsleder. Embetskretsen dekker<br />
Oslo, Akershus, Buskerud og Østfold fylker, og kontoret ligger i<br />
Oslo.<br />
Spørsmål om stillingene kan rettes til førstestatsadvokatene<br />
Lasse Qvigstad eller Morten Yggeseth på telefon 22 98 13 00.<br />
Søkere må ha juridisk embetseksamen og det stilles høye krav<br />
til faglig dyktighet, samarbeidsevner, integritet og tilfredsstillende<br />
vandel. CV skal følge søknaden. Det ønskes opplyst om<br />
søkere behersker begge målformer. Det gjøres oppmerksom på<br />
at søkerne vil bli ført opp på offentlig søkerliste, og at man kan<br />
be om politiattest.<br />
Det er et mål at den statlige arbeidsstyrken i størst mulig grad er<br />
sammensatt slik at den samsvarer med befolkningen ellers i samfunnet<br />
når det gjelder alder, kjønn og etnisk opprinnelse. Kvinner<br />
og personer med innvandrerbakgrunn oppfordres til å søke.<br />
Stillingene lønnes etter lønnstrinn 72 – 84 i Statens lønnsregulativ.<br />
Det trekkes pensjonsinnskudd.<br />
Søknad sendes Oslo statsadvokatembeter, Postboks 8021 Dep,<br />
0030 OSLO innen 11. februar <strong>2009</strong>.<br />
Magasinet for hele jus-Norge<br />
ANNONSÉR<br />
I JURISTKONTAKT!<br />
Ring: 64 95 29 11<br />
dhamme@online.no<br />
Brønnøysundregistrene er Norges nasjonale<br />
registeretat med ansvar for en rekke statlige registre.<br />
Etaten har en sentral rolle i utviklingen av elektronisk<br />
forvaltning og samordning av næringslivets<br />
innrapportering til det offentlige. Nye løsninger utvikles stadig,<br />
og etaten får nye store nasjonale oppgaver.<br />
Brønnøysundregistrene har mange utfordrende<br />
arbeidsoppgaver, og etaten har for tiden rundt 470 ansatte.<br />
Kystbyen Brønnøysund ligger i vakre omgivelser midt i Norge,<br />
med gode muligheter for friluftsliv, jakt og fiske.<br />
Mer informasjon om Brønnøysundregistrene og Brønnøysund<br />
finner du på internettadressene www.brreg.no<br />
og www.bronnoy.kommune.no.<br />
Vi har ledig for snarlig tiltredelse<br />
en til to faste stillinger som<br />
jurist<br />
Våre oppgaver innen elektronisk forvaltning er økende og vi<br />
trenger flere jurister. Er du jurist og ønsker å jobbe for<br />
samordning og forenkling i offentlig forvaltning?<br />
Brønnøysundregistrene har oppgaver og ansvar innenfor mange<br />
områder hvor juridisk kompetanse er avgjørende.<br />
Vi kan tilby varierte oppgaver, dialog med samarbeidsparter og<br />
utfordringer på rettsområder som offentlige anskaffelser,<br />
kontraktsrett og personvern.<br />
Du må ha juridisk embetseksamen/master i rettsvitenskap.<br />
Har du i tillegg relevante spesialfag og praksis er det en fordel,<br />
men nyutdannede er velkomne til å søke.<br />
Gode samarbeidsevner, nøyaktighet og evne til å arbeide<br />
selvstendig innenfor gitte rammer er egenskaper som vil<br />
bli tillagt vekt.<br />
Stillingene avlønnes som rådgiver ltr. 50–64<br />
(kr. 384 900–496 300 pr. år) avhengig av kvalifikasjoner.<br />
For spesielt kvalifiserte søkere kan høyere avlønning vurderes.<br />
Også nyutdannede vil bli innplassert som rådgivere.<br />
Stillingene er for tiden plassert ved Avdeling for nasjonal<br />
e-forvaltning og infrastruktur.<br />
Fra lønnen trekkes 2 % innskudd til Statens pensjonskasse.<br />
Det er 6 måneders prøvetid.<br />
Spørsmål om stillingene kan rettes til rådgiver<br />
Ståle Norum Engen på telefon 75 00 61 15 eller mobil 97 47 31 33<br />
eller underdirektør Anne Marthe Hesjadalen<br />
på telefon 75 00 77 46.<br />
Den statlige arbeidsstyrken skal i størst mulig grad gjenspeile<br />
mangfoldet i befolkningen. Det er derfor et personalpolitisk mål å<br />
oppnå en balansert alders- og kjønnssammensetning og<br />
rekruttere personer med innvandrerbakgrunn.<br />
Kvinner og personer med innvandrerbakgrunn oppfordres til å<br />
søke stillingen.<br />
Vi ønsker primært elektronisk søknad.<br />
Alternativt kan skriftlig søknad vedlagt oversikt over<br />
utdanning og praksis sendes<br />
Brønnøysundregistrene, 8910 Brønnøysund.<br />
Merk konvolutt og søknad med stilling 04/<strong>2009</strong>.<br />
Søknadsfrist: 28.02.<strong>2009</strong><br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 61
advokat/-fullmektig – fortrinnsvis med dommerfullmektig-erfaring<br />
eller tilsvarende.<br />
Arbeidsområdet vil tilpasses erfaring og<br />
interesse, men primært innen fast eiendom,<br />
enterprise, IKT, arbeidsrett og forvaltningsrett.<br />
Søknader med attester bes sendt oss innen<br />
13. februar <strong>2009</strong>. Se mer på våre hjemmesider.<br />
Kontaktperson: Adv. Lasse Ødegaard.<br />
Grunnet stor arbeidsmengde søker vi<br />
1 – 2 Advokatfullmektiger<br />
Grunnet stor arbeidsmengde søker søker vi vi<br />
Oslo:<br />
Johs. Thallaug (H)<br />
Advokatfirmaet Grunnet Kvale stor & Co arbeidsmengde søker vi Grunnet stor Harald Thoresen arbeid<br />
(H)<br />
Oslo:<br />
1 – 2 Advokatfi Bergen/Førde:<br />
1 rmaet – Harris<br />
Gunnar K. Hagen (H)<br />
Johs. Thallaug (H)<br />
Trondheim: Advokatfirmaet 1 – Harris 2 Advokatfullmektiger<br />
Nye kandidater oppfordres til å søke. Det vil bli lagt vekt på<br />
Eivind Bjøralt (H)<br />
Advokatfirmaet Kvale & Co<br />
Harald Thoresen (H)<br />
Oslo:<br />
Advokatfi Trondheim: rmaet Bjerkan Stav gode juridiske kunnskaper, samarbeidsevne og sosiale egenskaper.<br />
vil bli lagt Skriftlig søknad innen Eivind 30. Bjøralt januar (H) <strong>2009</strong> til<br />
Aslak Runde Bergen<br />
Jesper Holte (H)<br />
Bergen/Førde:<br />
2 Advokatfullmektiger<br />
Gunnar K. Hagen 1 (H) Johs. – Thallaug (H) 2 Ad<br />
Oslo:<br />
Advokatfi Harris<br />
Kvale Nye & Cokandidater Stavanger/Bryne:<br />
Advokatfirmaet Kvale<br />
oppfordres Bjerkan Stav til &<br />
å søke. Co<br />
Det vil bli lagt vekt på<br />
Jo Are Aa. Brænden<br />
Harald Thoresen (H)<br />
Advok<br />
Trondheim: Advokatfirmaet Harris Nye Advokatfi Stavanger/Bryne: oppfordres rmaet Haver til å søke. Det<br />
Advokatfi Trondheim: Bergen/Førde:<br />
rmaet Bjerkan Stav gode juridiske Kristiansand:<br />
Jesper Holte (H)<br />
Gunnar K. Hagen (H)<br />
Advokatfi Akersgt. rmaet 8, Harris 0158 rmaet vekt på Oslo. gode Advokatfirmaet juridiske kunnskaper, samarbeidsevne og sosiale egen<br />
Nye Harris kandidater oppfordres til å søke. Det vil bli Nye lagt vekt på kandidater Advok oppf<br />
Stavanger/Bryne:<br />
Advokatfirmaet<br />
Trondheim:<br />
Advokatfirmaet Bjerkan Stav<br />
Advokatfi Oslo:<br />
www.tryti.no kunnskaper, Haver samarbeidsevne<br />
Tore Thallaug<br />
rmaet Kjær<br />
Harris Harris<br />
Jo Are Aa. Brænden Eivind Bjøralt (H) Trondh Advok<br />
Advokatfi rmaet Haver og skaper. sosiale egenskaper.<br />
Tromsø: Advokatfi Kristiansand:<br />
Vi kan tilby utfordrende<br />
rmaet Kvale & Co<br />
Advokatfirmaet og allsidig Thallaug arbeid med ANS gode muligheter Wilhelm Hopen<br />
Stavanger/Bryne:<br />
Advokatfi Trondheim:<br />
rmaet Bjerkan rmaet Stav gode Bjerkan juridiske kunnskaper, Stavsamarbeidsevne og gode sosiale Aslak Runde egenskaper.<br />
juridiske Jesper Holte (H) kunns<br />
Kristiansand: Tlf.: 22 94 18 00 E-post: Bergen/Førde:<br />
Advokatfirmaet post@tryti.no<br />
Rekve, Kjær for prosedyre for Randi Lo Advok Trond<br />
Advokatfirmaet<br />
Stavanger/Bryne:<br />
Haver<br />
Postboks domstolene. 354, 2602 Ansettelsesvilkår<br />
Tore Lillehammer og tiltredelse<br />
Oslo: Advokatfirmaet Kjær Bjerkan Pleym Advokatfi Tromsø: Bjerkan & Co rmaet Harris<br />
Thallaug<br />
Stav<br />
Jo Are Aa. Brænden Torunn E. Kvisberg Stavan<br />
skaper.<br />
Advok<br />
Tromsø: Advokatfi Kristiansand:<br />
Stavanger/Bryne:<br />
Advokatfi rmaet Haver rmaet Vi Vi kan tilby tilby utfordrende og allsidig arbeid med gode muligheter<br />
rmaet Kvale & Co<br />
Lillehammer:<br />
Trondheim: Advokatfirmaet Haver og Rekve, allsidig arbeid etter med avtale.<br />
Wilhelm Hopen<br />
Aslak Runde Advok Stava<br />
Bergen/Førde:<br />
Advokatfirmaet Kristiansand:<br />
Rekve, Kjær gode for prosedyre muligheter Advokatfi domstolene. Thallaug<br />
Kristia<br />
Advokatfirmaet Haver<br />
Pleym for<br />
Haver<br />
& Co rmaet prosedyre Bjerkan Stav for Ansettelsesvilkår domstolene. og * tiltredelse * *<br />
Randi Lo<br />
Tore Thallaug H = Høyesterettsadvokat/<br />
Pleym Advokatfi Tromsø:<br />
Advok<br />
Advokatfi Oslo:<br />
& Co rmaet Harris<br />
Molde: Stavanger/Bryne:<br />
rmaet Kjærmaet Vi<br />
Kjær<br />
kan tilby utfordrende og allsidig arbeid med gode muligheter<br />
Tromsø: Advokatfi Kristiansand:<br />
Ansettelsesvilkår Torunn E. Kvisberg<br />
Vi kan tilby<br />
rmaet Kvale rmaet & Co Kvale & Co<br />
Wilhelm Hopen utfordre<br />
Advok Oslo:<br />
Lillehammer:<br />
Trondheim: Advokatfirmaet Rekve,<br />
etter avtale.<br />
Advokatfi<br />
Lillehammer: og rmaet<br />
tiltredelse<br />
Øverbø, Haver<br />
etter avtale. Spørsmål om stillingen kan rettes til advokat Tore Thallaug<br />
møterett Høyesterett<br />
Troms Advok Kristi<br />
Bergen/Førde:<br />
Advokatfirmaet Thallaug Bjerkan Stav<br />
Standal Kristiansand:<br />
Advokatfirmaet & Co Thallaug<br />
Pleym & Co<br />
Rekve, Kjær<br />
for Rekve, Kjær prosedyre for domstolene. eller advokat Ansettelsesvilkår Aslak Advokatfirmaet Runde på for telefon Thallaug<br />
og H = tiltredelse<br />
Høyesterettsadvokat/<br />
61 ANS 27 ble<br />
prosedyre 99 etablert 50. i Randi 1921, Lo for Bergen Advok<br />
Molde: Stavanger/Bryne:<br />
Advokatfi Molde: rmaet Kjær<br />
* * * do<br />
Advokatfi<br />
Lillehammer: Pleym Advokatfi Tromsø:<br />
rmaet Øverbø, Haver & Co rmaet & Harris Co rmaet Spørsmål om stillingen Harris kan kan rettes rettes til advokat til advokat Tore Thallaug og er et av de største møterett advokatfirmaene for Høyesterett på Torunn Indre<br />
Tromsø: Advokatfirmaet Øverbø,<br />
E. Kvisberg Pleym Advok Trom<br />
Lillehammer:<br />
Trondheim:<br />
Rekve,<br />
etter avtale. etter avtale.<br />
Standal Kristiansand:<br />
Advokatfirmaet & Co Thallaug Tore Lilleha Trondh<br />
eller Thallaug Storgt. 121, Lillehammer<br />
Advokatfi<br />
advokat Standal eller Aslak & advokat rmaet Co Rekve,<br />
Runde Aslak på Runde telefon Skriftlig på 61 27 99 søknad 50. Østland. innen 30. Firmaet januar yter <strong>2009</strong> juridisk til bistand innenfor alle Advok<br />
Advokatfi Molde:<br />
Advokatfi rmaet Thallaug<br />
& Co Bjerkan rmaet Stav Thallaug<br />
Pleym rmaet Kjær<br />
Pleym<br />
& Co Bjerkan & Co Stav<br />
* * *<br />
Telefon 61 27 99 50<br />
telefon 61 27 99 50.<br />
rettsområder, og våre klienter består av bedrifter,<br />
H = Høyesterettsadvokat/ Advok Pleym<br />
Tromsø: Advokatfirmaet Molde: Stavanger/Bryne:<br />
Øverbø,<br />
Lillehammer:<br />
www.thallaug.noMolde<br />
Stavan<br />
Advokatfi Lillehammer:<br />
rmaet Advokatfi Rekve,<br />
rmaet Øverbø, Haver<br />
rmaet<br />
Spørsmål<br />
Øverbø, Haver<br />
om stillingen kan rettes til advokat Tore Spørsmål Storgt. 121, Lillehammer møterett for om Høyesterett stilling<br />
Advok<br />
Lilleh<br />
Standal & Co<br />
Skriftlig søknad<br />
Advokatfi<br />
innen<br />
rmaet Thallaug<br />
30. januar <strong>2009</strong> til Advokatfirmaet fylkeskommuner, kommuner Thallaug og ANS enkeltpersoner.<br />
mail@thallaug.no<br />
Pleym Standal Kristiansand:<br />
Advokatfirmaet & Co<br />
& Co & Thallaug<br />
Molde:<br />
Co Thallaug<br />
Telefon 61 27 99 50<br />
eller advokat Aslak Runde på telefon 61 27 99 eller 50. advokat Aslak<br />
Standa Kristia Advok<br />
Lillehammer:<br />
Advokatfi rmaet Øverbø,<br />
Postboks 354, 2602 Lillehammer<br />
www.thallaug.no<br />
Advokatfi Molde:<br />
rmaet Kjærmaet Kjær<br />
* * * Advok Molde<br />
Advokatfi rmaet Thallaug<br />
Standal Advokatfirmaet & Co<br />
Thallaug ANS<br />
mail@thallaug.no<br />
Molde:<br />
Tromsø: Advokatfirmaet Øverbø, Øverbø,<br />
Troms<br />
Storgt. 121, Lillehammer Advok<br />
Advokatfi Advokatfi Standal rmaet Øverbø, & rmaet Co & Rekve, rmaet Co Skriftlig Rekve,<br />
Postboks søknad 354, 2602 innen Lillehammer 30. januar <strong>2009</strong> til Skriftlig * * * søknad inne Advok<br />
Pleym & Co& Co<br />
Telefon 61 27 99 50 Standa<br />
Standal & Co<br />
www.advocatia.no<br />
Pleym<br />
Lillehammer:<br />
Advokatfirmaet Thallaug ANS ble etablert i 1921, og er et av www.thallaug.no de Lilleha<br />
Advokatfi rmaet Thallaug rmaet Thallaug Advokatfirmaet * * *<br />
Thallaug ANS<br />
mail@thallaug.no<br />
Advok<br />
www.advocatia.no<br />
største advokatfirmaene på Indre Østland. Firmaet yter juridisk<br />
Molde:<br />
Molde<br />
Advokatfi rmaet Øverbø,<br />
Advokatfirmaet Øverbø,<br />
Thallaug ANS ble Postboks etablert bistand 354, i 1921, innenfor 2602 og er Lillehammer<br />
alle et rettsområder, av og våre klienter består av Postb Advok<br />
Standal & Co & største Coadvokatfirmaene på Indre Østland. Firmaet yter juridisk<br />
Standa<br />
bedrifter, fylkeskommuner, kommuner og enkeltpersoner.<br />
Akersgt. 8, 0158 Oslo. www.tryti.no<br />
bistand innenfor alle rettsområder, og våre klienter * * * består Linnet av & Co Advokatfirma består av 6 medarbeidere, hvorav 5<br />
Tlf.: 22 94 18 www.advocatia.no<br />
www.<br />
bedrifter,<br />
00 E-post:<br />
fylkeskommuner,<br />
post@tryti.no<br />
kommuner og enkeltpersoner.<br />
advokater. Advokatfirmaet har kontor i Tromsø, og er et av Nord-<br />
Advokatfirmaet Thallaug ANS ble etablert Norges i 1921, ledende Advokatfirmaet og firmaer av innenfor de forretningsjuridisk rådgivning. Thal<br />
www.advocatia.no<br />
største advokatfirmaene på Indre Østland. Firmaet største yter juridisk advokatfirma<br />
Advokat/-fullmektig<br />
bistand innenfor alle rettsområder, og våre Advokat/-fullmektig<br />
klienter bistand består av innenfor alle<br />
Advokatfirmaet Tryti & Co AS består bedrifter, i dag av fylkeskommuner, 8 advokater/- kommuner Vi og søker enkeltpersoner. bedrifter, etter advokat/-fullmektig med fylkeskomm<br />
relevant praksis.<br />
fullmektiger lokalisert sentralt i Oslo. Våre klienter er primært<br />
www.advocatia.no<br />
Søkere med generell forretningsjuridisk erfaring<br />
www.<br />
bedrifter og offentlige etater. Internasjonalt er vi knyttet opp<br />
vil bli foretrukket.<br />
til AVRIO Advocati.<br />
Virksomheten ekspanderer og vi søker en<br />
advokat/-fullmektig – fortrinnsvis med dommerfullmektig-erfaring<br />
eller tilsvarende.<br />
Arbeidsområdet vil tilpasses erfaring og<br />
interesse, men primært innen fast eiendom,<br />
enterprise, IKT, arbeidsrett og forvaltningsrett.<br />
Søknader med attester bes sendt oss innen<br />
13. februar <strong>2009</strong>. Se mer på våre hjemmesider.<br />
Kontaktperson: Adv. Lasse Ødegaard.<br />
Skriftlig søknad sendes snarest og senest 10. februar <strong>2009</strong><br />
til: post@advokatlinnet.no<br />
eller til Linnet & Co Advokatfirma<br />
Postboks 670, 9257 Tromsø<br />
Mer informasjon om firmaet finnes på<br />
www.advokatlinnet.no<br />
Magasinet for hele jus-Norge<br />
ANNONSÉR<br />
I JURISTKONTAKT!<br />
Ring: 64 95 29 11<br />
dhamme@online.no<br />
62 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
Nytt om navn<br />
Vi gratulerer med dagen!<br />
85 år<br />
10.02.1924, Ragnar Skodvin,<br />
politimester<br />
25.02.1924, Harald Hjartøy, byfogd<br />
27.02.1924, John Bakke, direktør<br />
27.02.1924, Torbjørn Nervik,<br />
organisajonssjef<br />
80 år<br />
22.02.1929, Ivar Gjelsvik, lagdommer<br />
01.03.1929, Thor M Hjorth-Johansen,<br />
generalkonsul<br />
03.03.1929, Gunnar Greve, advokat,<br />
Advokat Gunnar Greve<br />
75 år<br />
12.02.1934, Thor Aage Egeland,<br />
advokat<br />
18.02.1934, Arve Johnsen, advokat,<br />
Advokat Arve Johnsen<br />
21.02.1934, Hjalmar Austbø,<br />
lagdommer<br />
70 år<br />
10.02.1939, Svein Dahl, lagdommer<br />
12.02.1939, Lars Magnus Hesselberg,<br />
advokat, Advokatfirmaet Hesselberg<br />
04.03.1939, Ole Kristian Wedum<br />
60 år<br />
08.02.1949, Magnhild Løvehaug,<br />
seniorrådgiver,<br />
Kunnskapsdepartementet<br />
08.02.1949, Kjetil Barman, advokat,<br />
Advokatene på Storkaia<br />
09.02.1949, John Kristian Rismark,<br />
advokat, Advokatfirmaet Stamnæs,<br />
Engelsen, Rismark, Skjønhals,<br />
11.02.1949, Knut Erik Strøm,<br />
tingrettsdommer, Oslo tingrett<br />
12.02.1949, Arne Oddvar Berg,<br />
seniorrådgiver, Nord-Trøndelag<br />
fylkesskattekontor<br />
14.02.1949, Øystein Andreas Sverre,<br />
advokat, Brækhus Dege<br />
Advokatfirma ANS<br />
15.02.1949, Einar Wessel-Holst,<br />
advokat, Advokat Einar Wessel-<br />
Holst<br />
20.02.1949, May Griff Bye,<br />
spesialrådgiver, Sør-Varanger<br />
kommune<br />
20.02.1949, Nils Thorsrud,<br />
bedriftsrådgiver, Næringslivets<br />
Hovedorganisasjon Vest-Agder<br />
21.02.1949, Lars Brun, advokat, If<br />
Skadeforsikring NUF<br />
21.02.1949, Frank O. Anthun,<br />
forhandlingssjef, Forskerforbundet<br />
22.02.1949, Arne Willy Dahl,<br />
generaladvokat,<br />
Generaladvokatembetet<br />
23.02.1949, Ragnar Morken, advokat,<br />
Advokat Ragnar Morken<br />
24.02.1949, Mass Nerland,<br />
tingrettsdommer, Sandnes tingrett<br />
27.02.1949, Gyda Høie, seniorrådgiver,<br />
Statens landbruksforvaltning<br />
02.03.1949, Marie Johanne<br />
Albrektsen, advokat, Advokatene<br />
Onarheim, Hartwig, Helland,<br />
Albrektsen & R<br />
04.03.1949, Eivind Håmsø, advokat,<br />
Advokatene Øvestad, Håmsø og<br />
Håmsø<br />
04.03.1949, Inger Elisabeth Mellbye,<br />
familieterapeut, Skedsmo<br />
kommune<br />
09.03.1949, Marit Heggstad,<br />
avdelingssjef, Fylkesmannen i Møre<br />
og Romsdal<br />
09.03.1949, Knut Middelthon,<br />
seniorrådgiver, Fylkesmannen i<br />
Rogaland<br />
10.03.1949, Kjell Ove Sollie Johansen,<br />
direktør, Oslo kommune –<br />
Forhandlings- og Strategienheten<br />
50 år<br />
06.02.1959, Jan Samuelsen, advokat,<br />
Advokatfirmaet Harboe & Co AS<br />
07.02.1959, Hans-Henrik Hartmann,<br />
underdirektør,<br />
Utlendingsdirektoratet<br />
08.02.1959, Knut Skagen, advokat,<br />
Advokathuset Færder<br />
11.02.1959, Nina Kultorp, advokat,<br />
TrygVesta Forsikring<br />
11.02.1959, Trude Nyberget, advokat,<br />
KPMG Law Advokatfirma DA<br />
12.02.1959, Petter Munthe-Kaas,<br />
advokat, CG Holding AS<br />
12.02.1959, Ola J. Strømsmoen,<br />
advokat, Advokatfirmaet Steenstrup<br />
Stordrange DA<br />
14.02.1959, Marianne Stub Leirvaag,<br />
advokat, DnB NOR Bank ASA<br />
14.02.1959, Heidi Margareth Rud<br />
Berntsen, konsulent, Sparebank1<br />
Gruppen AS<br />
14.02.1959, Gro Sigrid Bache<br />
Wildhagen, advokat, Advokatfirmaet<br />
Salomon Johansen AS<br />
15.02.1959, Haakon Bang Carlsen,<br />
eiendomskons, Kirkens bymisjon<br />
17.02.1959, Berit Vangen-Jordet<br />
Stubsjøen, advokat, Advokatkonsult,<br />
advokater i kontorfellesskap<br />
21.02.1959, Tone N Skålevik,<br />
politiinspektør, Sør-Trøndelag<br />
politidistrikt<br />
23.02.1959, Lars Hoven, advokat,<br />
Simonsen Advokatfirma<br />
Kristiansand DA<br />
25.02.1959, Bjørn Kvernberg, advokat,<br />
Advokatfirma Helliesen Kvernberg<br />
AS<br />
25.02.1959, Ivar Christian Andersskog,<br />
advokat, Advokatfirmaet Nidaros DA<br />
26.02.1959, Chris Bull-Berg, rådgiver,<br />
Høgskolen i Tromsø<br />
27.02.1959, Jon Arne Rørosgaard,<br />
advokat, Advokatfirmaet Schjødt DA<br />
02.03.1959, Tor Andre Jenssen, Helse<br />
Nord/IKT<br />
03.03.1959, Eva-Lill Strandskogen,<br />
leder compliance, DnB NOR Bank<br />
ASA<br />
03.03.1959, Berit Anne Borgen,<br />
advokat, Advokatfirmaet Borgen &<br />
Borgen DA<br />
07.03.1959, Øivind Østberg, advokat,<br />
Advokatforum<br />
10.03.1959, Edmund A. Bolstad,<br />
advokat, Advokat Edmund A.<br />
Bolstad<br />
10.03.1959, Anita Grini, seksjonssjef,<br />
Skattedirektoratet<br />
Ansettelser & utnevnelser<br />
Anderssen, Stine Mollan,<br />
namsfullmektig, Namsfogden i Oslo<br />
Asserson, Margrethe Gams Steine,<br />
seniorrådgiver, Nærings- og<br />
handelsdepartementet<br />
Backer, Inge Lorange, professor,<br />
Universitetet i Oslo, Institutt for<br />
offentlig rett<br />
Behrens, Lise Bogen, advokat,<br />
Advokatfirmaet Thommessen<br />
Krefting Greve Lund AS<br />
Bendixen, Elisabeth Marie,<br />
kommuneadvokat, Ringsaker<br />
kommune<br />
Berven, Ørjan, rådgiver, Stavanger<br />
kommune<br />
Breistein, Ingrid, advokatfullmektig,<br />
Advokatfirmaet Staff AS<br />
Buestad, Eline Cecilie,<br />
advokatfullmektig, Advokatfirma<br />
Orwall & Co – Andersen, Kleiven,<br />
Fjetland & Trosvik Da<br />
Engenes, Fredrik, advokatfullmektig,<br />
Advokat Stefanussen MNA<br />
Evensen, Gry, seniorrådgiver,<br />
Kredittilsynet<br />
<strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong> 63
Figenschau, Marit, advokatfullmektig,<br />
Advokatfirmaet Nidaros DA<br />
Gjeruldsen, Sven Marius Utklev,<br />
rådgiver, Jernbaneverket<br />
Helland, Monica, dommerfullmektig,<br />
Lofoten tingrett<br />
Heyerdahl, Trygve, seniorrådgiver,<br />
Justis- og politidepartementet<br />
Hopen, Astrid Tuvin, rådgiver, NAV<br />
Ytrebygda Sosialtjeneste<br />
Hurlen, Chirsti Erichsen, utreder,<br />
Høyesterett<br />
Høgseth, Thomas Bruusgaard,<br />
aspirant, Utenriksdepartementet<br />
Kielland, Kyrre Width,<br />
advokatfullmektig, Kluge<br />
Advokatfirma DA<br />
Langvik, Trude Agnor,<br />
advokatfullmektig, Advokatfirmaet<br />
Culina AS<br />
Larsen, Svein Aage,<br />
advokatfullmektig, Ernst & Young<br />
Tax Advokatfirma AS<br />
Michaelsen, Bjørnar E., advokat,<br />
Advokatfirma DLA Piper Norway DA<br />
Namli, Eirik, dommerfullmektig,<br />
Gjøvik tingrett<br />
Nordberg, Mats, førstekonsulent,<br />
Utlendingsnemnda<br />
Norstrand, Jørn-André Endregaard,<br />
jurist, Askøy kommune<br />
Nyborg, Magne, statsadvokat, Møre og<br />
Romsdal, Sogn og Fjordane<br />
statsadvokatembeter<br />
Nyland, Paul Gustav, rådgiver, NAV<br />
Pensjon Ålesund<br />
Romslo, Jens Erik, rådgiver,<br />
Integrerings- og<br />
mangfoldsdirektoratet – Region<br />
Vest<br />
Ruenes, Oddmund, underdirektør,<br />
Utenriksdepartementet<br />
Rygh, Eva, generalkonsul i Alicante,<br />
Utenriksdepartementet<br />
Røe, Magnhild Børsting, rådgiver,<br />
Direktoratet for naturforvaltning<br />
Salomonsen, Brynhild, kst<br />
lagdommer, Hålogaland<br />
lagmannsrett<br />
Schelver, Ole-Jacob, politiadvokat,<br />
Telemark politidistrikt<br />
Sellæg, Jenny, fylkesnemndsleder,<br />
Fylkesnemnda for sosiale saker i<br />
Nordland<br />
Skagestad, Øystein Traasdahl,<br />
advokat, AIG Europe (American<br />
International Group, Inc.)<br />
Skaarer, Bergljot, politifullmektig,<br />
Oslo politidistrikt<br />
Tronshart, Gro, spesialuts. for utl.<br />
saker, Utenriksdepartementet<br />
Trøite, Tone, legal adviser, Uson<br />
Marine Norway AS<br />
Ugelvik, Synnøve, stipendiat,<br />
Universitetet i Oslo, Institutt for<br />
offentlig rett<br />
Wroldsen, Johan, hr-direktør,<br />
Arbeids- og velferdsdirektoratet<br />
Aasen, Hans-Petter,<br />
dommerfullmektig, Inderøy tingrett<br />
Nye medlemmer av Juristforbundet<br />
Bjørvik, Dag, sorenskriver, Vest-<br />
Telemark tingrett<br />
Breivik, Erling Bernt, direktør, Norsk<br />
Pasientskadeerstatning<br />
Gulsvik, Alf Amund,<br />
advokatfullmektig, Advokatfirma<br />
Wikborg, Rein & Co.<br />
Hellebust, Kristin, managing director,<br />
Storm Studio AS<br />
Hovelsen, Vera, juridisk rådgiver, Oslo<br />
kommune – Utvikling- og<br />
kompetanseetaten<br />
Kjenes, Irene, førstesekretær,<br />
Hordaland politidistrikt<br />
Møklebust, Per Ivar, førstekonsulent,<br />
Barne-, ungdoms- og<br />
familiedirektoratet (Bufdir)<br />
Otterå, Sølvi Tonje, konsulent,<br />
Namsfogden i Tromsø og Karlsøy<br />
Storjord, Lars Edvard, rådgiver, Agder<br />
Energi AS<br />
Strandskogen, Eva-Lill, leder<br />
compliance, DnB NOR Bank ASA<br />
Sundsten, Janne, rettshjelper,<br />
Tønsberg Juristkontor<br />
Sælen, Kari, advokatfullmektig, Kluge<br />
Advokatfirma DA<br />
Sørheim, Stian Ørbeck, stipendiat,<br />
Universitetet i Tromsø<br />
Vidnes, Charlotte Gede, megler, DnB<br />
NOR Eiendom<br />
Nye studentmedlemmer i<br />
Juristforbundet<br />
Andresen, Raymond Halhjem,<br />
Universitetet i Bergen<br />
Anti, Margrethe, Universitetet i<br />
Tromsø<br />
Asbøll, Grethe Renate, Universitetet i<br />
Oslo<br />
Caldwell, Kristina, Universitetet i<br />
Bergen<br />
Dumisic, Amir, Universitetet i Oslo<br />
Eid, Frode Kopland, Universitetet i<br />
Oslo<br />
Ellstrøm, Kristian, Universitetet i<br />
Bergen<br />
Frøseth, Christian, Universitetet i Oslo<br />
Harkestad, Stine, Universitetet i Oslo<br />
Holmøy, Ulrikke, Universitetet i<br />
Tromsø<br />
Høva, Christina Marie, Universitetet i<br />
Oslo<br />
Ibrahim, Halwan, Universitetet i Oslo<br />
Kirkevik, Ingvild, Universitetet i<br />
Bergen<br />
Lyngdal, Anita, Universitetet i Tromsø<br />
Pretorius, Elsa, Universitetet i Oslo<br />
Røed, Mathias Azael, Universitetet i<br />
Oslo<br />
Waldersnes, Veronica, Universitetet i<br />
Bergen<br />
Wallenius, Elisabeth, Universitetet i<br />
Tromsø<br />
Østvik, Malin Skorpen, Universitetet i<br />
Bergen<br />
Aas, Eirik, Universitetet i Bergen<br />
Aase, Ole-Bjørn, Universitetet i<br />
Bergen<br />
64 <strong>Juristkontakt</strong> 1 • <strong>2009</strong>
NJ-Butikk<br />
NJ-Butikk er tilbake med nye produkter. Hele produktutvalget<br />
finner du på www.juristforbundet.no, der du også bestiller.<br />
Fargerike ullskjerf med striper<br />
Kr 312,- + porto og ekspedisjonsgebyr.<br />
Reisemappe i okseskinn<br />
8 kredittkortlommer og<br />
2 innvendige glidelåslommer.<br />
Kr 225,- + porto og ekspedisjonsgebyr.<br />
Meget pen dokumentmappe<br />
Kr 412,50 + porto og ekspedisjonsgebyr.<br />
Eksklusivt pennesett<br />
Cannes-serien fra Orient Express.<br />
Leveres i gaveeske.<br />
Kr 222,- + porto og ekspedisjonsgebyr.<br />
NJ-Butikk er en nettbutikk som selger kvalitetsprodukter til normalt lavere pris enn i vanlig<br />
butikk. Produktutvalget skifter med sesongen. Alle priser er inklusive mva, eksklusive porto/<br />
ekspedisjonsgebyr (kr 50-70). Noen av produktene er dekorert med logo for Juristforbundet.<br />
NJ-Butikk er et medlemstilbud fra Norges Juristforbund.<br />
www.juristforbundet.no
Norges Juristforbund<br />
er profesjons- og arbeidstagerorganisasjonen<br />
for norske jurister. Forbundet har mer enn<br />
17 600 medlemmer.<br />
Hovedstyret<br />
Kari Østerud, leder<br />
Liselotte Aune Lee, nestleder (NJ-K)<br />
Kjetil Gjøen (NJ-D/DnD)<br />
Curt A. Lier<br />
Karianne Løken (NJ-S)<br />
Thomas Talén<br />
Henry Tengelsen (NJ-P)<br />
Anne Cathrine Vogt (NJ-A/Advokatforeningen)<br />
Tone Hostvedt Aarthun (NJ-Stud)<br />
Sekretariatet<br />
Generalsekretær/stabsfunksjoner<br />
Erik Graff (generalsekretær) eg@jus.no<br />
Wenche Aulie Skaar (personal- og administrasjonsleder) was@jus.no<br />
Solveig Dahl Kongsvik (sekretær) sdk@jus.no<br />
Oddvar Larsen (kontormedarbeider) ol@jus.no<br />
Anne-Kristine Rønningen (sekretær/sentralbord) akr@jus.no<br />
Anne Wold (sekretær) aw@jus.no<br />
Samfunnspolitikk/utredning<br />
Gry Hellberg Munthe (utredningssjef) gmh@jus.no<br />
Forhandling/rådgivning<br />
Mette-Sofie Kjølsrød (forhandlingssjef) msk@jus.no<br />
Nina Bergsted (forhandlingskonsulent)<br />
Marianne Kringlebotn (forhandlingsleder) mk@jus.no<br />
Rikke Ringsrød (forhandlingsleder) rcr@jus.no<br />
Jorunn Nagel Rygge (forhandlingskonsulent) jnr@jus.no<br />
Arbeidsrettslig bistand<br />
Ragnhild Bø Raugland (advokat) rbr@jus.no<br />
Magnus Buflod (advokatfullmektig) mb@jus.no<br />
Roar T. Wægger (advokatfullmektig/forhandlingskonsulent) rtw@jus.no<br />
Økonomi/medlemsadministrasjon<br />
Britt Solstad (økonomisjef) brs@jus.no<br />
Sissel Gisholt (sekretær/medlemsarkiv) sg@jus.no<br />
Hege Falch Irgens (regnskapskonsulent) hfi@jus.no<br />
Hilde Sandmoe (regnskapskonsulent) hs@jus.no<br />
Tove N. Voll (økonomikonsulent) tnv@jus.no<br />
Mediekontakt/kvinnenettverk<br />
Karen Oppegaard Haavik (informasjonssjef) koh@jus.no<br />
Medl.tilb./statistikk/konferanser/juristforbundet.no<br />
Jan Lindgren (avdelingsleder) jl@jus.no<br />
Mina Grindland (dokumentasjonskonsulent) mg@jus.no<br />
Trond Egil Hustad Jacobsen (organisasjonskonsulent) teh@jus.no<br />
<strong>Juristkontakt</strong>/juristkontakt.no<br />
Ole-Martin Gangnes (redaktør) omg@jus.no<br />
Henrik Pryser Libell (journalist – frilans) hpl@jus.no<br />
Kalenderen<br />
• 4. februar <strong>2009</strong>: NJ-Privat temalunsj, Oslo.<br />
• 4.-6. februar <strong>2009</strong>: Introduksjonskurs for tillitsvalgte.<br />
• 3.-4. mars <strong>2009</strong>: Kurs i forhandlingsteknikk for tillitsvalgte.<br />
• 5. mars <strong>2009</strong>: Hovedstyremøte, Oslo.<br />
• 16.-17. mars <strong>2009</strong>: Kurs om verv i innstillingsog<br />
ansettelsesråd.<br />
• 18. mars <strong>2009</strong>: Årskonferansen, Oslo.<br />
• 18. mars <strong>2009</strong>: Ordinært representantskapsmøte, Oslo.<br />
• 16.-17. april <strong>2009</strong>: Kurs for tillitsvalgte:<br />
Innføring i arbeidsrett.<br />
• 29. april <strong>2009</strong>: Hovedstyremøte, Oslo.<br />
• 11.-13. mai <strong>2009</strong>: Introduksjonskurs for tillitsvalgte.<br />
• 17. juni <strong>2009</strong>: Hovedstyremøte, Oslo.<br />
Mer om arrangementene finner du på www.juristforbundet.no.<br />
Vi tar forbehold om at påmeldingsfristen er ute eller at<br />
arrangementene kan være fulltegnet.<br />
Ny stilling eller adresse?<br />
Meld alltid endring av stilling, arbeidssted eller kontaktinformasjon<br />
til Juristforbundet til medlemsarkiv@jus.no<br />
eller www.juristforbundet.no.<br />
Inn- og utmeldinger må skje skriftlig (se reglene for inn- og utmelding på<br />
www.juristforbundet.no). Du kan velge mellom å betale medlemskapet med<br />
AvtaleGiro eller giroblankett. Det er mulig å reservere seg mot å bli nevnt<br />
i <strong>Juristkontakt</strong> i forbindelse med ny stilling eller rund fødselsdag, få informasjon<br />
på e-post eller få informasjon om medlemsfordeler fra Juristforbundets<br />
samarbeidspartnere.<br />
Kristian Augusts gate 9, 0164 Oslo. Tel: 22 03 50 50 Faks: 22 03 50 30 Bank: 5081.06.53962 www.juristforbundet.no njpost@jus.no<br />
Adresse- og stillingsendringer: medlemsarkiv@jus.no
Medlemstilbud fra Juristforbundet<br />
Hva får du igjen for kontingenten?<br />
Lønn og arbeidsvilkår<br />
Arbeidsrettslig bistand: Juristforbundet<br />
gir deg hjelp dersom du kommer i en vanskelig<br />
situasjon på arbeidsplassen, om nødvendig<br />
helt til rettsapparatet.<br />
Lønn og tariff: Juristforbundet deltar i de<br />
sentrale lønns- og tarifforhandlingene på<br />
fem tariffområder og veileder tillitsvalgte<br />
ved lokale lønnsforhandlinger.<br />
Rådgivning: Sekretariatet gir medlemmene<br />
råd og oppfølging når det gjelder bl.a. ansettelsesforhold,<br />
omstillinger på arbeidsplassen,<br />
konfliktsituasjoner, arbeidsmiljø og gjeldende<br />
lov- og regelverk.<br />
Lønnsstatistikk: Juristforbundet utarbeider<br />
en årlig lønnsstatistikk for alle sektorer<br />
og annen relevant statistikk.<br />
Akademikerne: Juristforbundet er medlem<br />
av hovedorganisasjonen Akademikerne<br />
som er part i lønns- og tariffoppgjørene,<br />
dessuten en sentral politisk aktør.<br />
Møteplasser<br />
Justitias Døtre: Kompetanserettet nettverk<br />
for kvinnelige jurister som ønsker<br />
lederstillinger og styreverv. Åpen database<br />
for medlemmer som ønsker slike verv.<br />
Se www.kvinneristyret.no.<br />
Debatt og politikk: Samfunnsjuridiske<br />
og rettspolitiske temaer presenteres og<br />
debatteres på Årskonferansen hver vår og<br />
møteserien NJ-Forum flere ganger årlig, flere<br />
steder i landet.<br />
Din egen bakgård: Flere av Juristforbundets<br />
seksjoner og medlemsforeninger<br />
arrangerer møter og seminarer for medlemmene,<br />
både i Oslo og flere andre byer.<br />
Synlighet<br />
Juristdagen: Jurister av alle slag står én dag<br />
i året på stands over hele landet for å fortelle<br />
om yrket sitt og gi folk råd om hvor de<br />
kan få løst sine juridiske problemer.<br />
Rettssikkerhetsprisen: Årlig pris fra<br />
Juristforbundet som fremhever arbeid for<br />
rettssikkerhet i samfunnet. Følges opp med<br />
egen temakonferanse.<br />
Profilering: Juristforbundet gjennomfører<br />
til enhver tid flere prosjektet og tiltak for å<br />
profilere medlemmene, verdien av juridisk<br />
kompetanse og forbundet overfor spesifikke<br />
målgrupper og blant folk flest.<br />
Mediekontakt: Både sentrale tillitsvalgte<br />
og sekretariatet holder kontakt med media<br />
for å profilere jurister, juridisk kompetanse<br />
og forbundets politiske agenda.<br />
Påvirkning: Juristforbundet driver politisk<br />
påvirkning mot politiske miljøer, gjennom<br />
Akademikerne og ved aktiv støtte til sentrale<br />
og lokale tillitsvalgte. Dessuten som<br />
høringsinstans i en rekke saker.<br />
Informasjon<br />
<strong>Juristkontakt</strong>: Det ledende aktualitetsmagasinet<br />
for landets jurister og juridiske<br />
miljøer – rett i postkassen ni ganger<br />
i året. Nå også med egen nettavis.<br />
Se www.juristkontakt.no.<br />
Nettsted: Informasjon om forbundets tilbud<br />
og aktiviteter, tariffinformasjon, stillingsannonser,<br />
verktøy for tillitsvalgte, politikk og<br />
meninger. Se www.juristforbundet.no.<br />
Nyhetsbrev: Oppdaterte nyheter, tilbud<br />
og aktiviteter fra Juristforbundet kommer<br />
jevnlig på e-post.<br />
Kompetanse<br />
Etterutdanning: Juristenes Utdanningssenter,<br />
eid av Juristforbundet og Advokatforeningen,<br />
tilbyr et vidt spekter at fagkurs for<br />
jurister i alle sektorer. Se www.juskurs.no.<br />
Kurs for tillitsvalgte: Tillitsvalgte får<br />
tilbud om en omfattende pakke av kurs som<br />
skal hjelpe dem å utføre sine oppgaver.<br />
Kurs for medlemmer: Forbundet arrangerer<br />
kurs og foredrag for alle eller grupper<br />
av medlemmer rundt om i landet.<br />
Medlemsfordeler<br />
Bank og forsikring: Avtale med DnB<br />
NOR bank, Vital Skade, Postbanken, Vital<br />
forsikring og Cresco Unique om gunstige<br />
betingelser på en rekke produkter og<br />
tjenester.<br />
• Medlemsrågiveren, tlf 04700<br />
• Juristforsikringen, tlf 815 55 202,<br />
juristforsikringen@vitalskade.no<br />
Strøm: Avtale med NorgesEnergi AS om<br />
pris på elektrisk energi blant de rimeligste<br />
på markedet i årsgjennomsnitt. Tlf 810 33<br />
700 eller www.norgesenergi.no.<br />
Drivstoff: Kredittkortavtale med Statoil<br />
med rabatt på pumpepris beregnet ut fra<br />
årsforbruk.<br />
Hotell: Rabattavtale med Thon Hotels for<br />
overnatting/frokost og fordelsprogram.<br />
Dessuten rabatter gjennom AJM<br />
Hotellmegleren.<br />
Leiebil: Rabattavtale med Europcar om<br />
rimelig leie av bil i hele Europa.<br />
NJ-Butikk: Nettsalg av reklameprodukter<br />
for Juristforbundet og andre kvalitetsprodukter<br />
med medlemsrabatt.<br />
Diners Club: Medlemsrabatt på<br />
medlemskapet.<br />
Nordisk gjestemedlemskap: Medlemmer<br />
som har arbeidsopphold i Sverige,<br />
Danmark eller Finland, kan gjøre seg nytte<br />
av medlemsfordeler hos Juristforbundets<br />
søsterorganisasjoner.<br />
Mer om medlemstilbudene på<br />
www.juristforbundet.no.<br />
Kristian Augusts gate 9, 0164 Oslo. Tel: 22 03 50 50 Faks: 22 03 50 30 Bank: 5081.06.53962 www.juristforbundet.no njpost@jus.no<br />
Adresse- og stillingsendringer: medlemsarkiv@jus.no
B-PostAbonnement<br />
Ettersendes ikke ved varig<br />
adresseendring, men sendes tilbake<br />
til senderen med opplysning om<br />
den nye adressen.<br />
JURISTKONTAKT, Kr. Augusts g. 9, 0164 Oslo<br />
Norges Juristforbunds årskonferanse<br />
Velkommen til<br />
Årskonferansen <strong>2009</strong>!<br />
• Virker lovverket slik politikerne hadde tenkt? Vet vi egentlig nok?<br />
• Trenger samfunnet egentlig jurister – og hvorfor?<br />
• Hvordan bør en fornyet offentlig sektor ledes og styres?<br />
• Blir akademisk kompetanse verdsatt i offentlig sektor?<br />
Onsdag 18. mars <strong>2009</strong> kl 08.30-12.30<br />
(Frokost serveres fra kl 08.00)<br />
Radisson SAS Scandinavia Hotell, Holbergs plass, Oslo<br />
Begrenset antall plasser<br />
• Carl I. Hagen, stortingsrepresentant<br />
• Kristin Clemet, leder av Cevita<br />
• Bent Sofus Tranøy, FAFO-forsker<br />
• Knut Aarbakke, leder av Akademikerne<br />
• Kultur og satire<br />
• Og enda mer…<br />
Påmelding innen 10. mars <strong>2009</strong><br />
til nj-forum@jus.no<br />
Årskonferansen er Norges Juristforbunds årlige samfunnspolitiske<br />
arena som utreder og debatterer ulike problemstillinger knyttet<br />
til jus og samfunn.