You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 2 2011<br />
HUMANUS<br />
Medlemsblad for<br />
fylkeslagene i<br />
Akershus og Oslo<br />
Strikk for verdenskongressen!<br />
Side 10<br />
Frivilligheten blomstrer Side 4<br />
Anti-kaoskurs for seremoniarrangører Side 6<br />
Medlemsprofilen: Dan-Raoul Husebø Miranda Side 8<br />
Heksetro – fra idé til virkelighet Side 14
2 LEDER<br />
Vårens vakreste eventyr<br />
HUMANUS<br />
I disse dager gjennomføres noen av vårens<br />
vakre eventyr, konfirmasjon av unge forventningsfulle<br />
gutter og jenter. I titusener<br />
av familier markeres det at deres 14-/15-<br />
åringer skal gå fra barn til «voksen» – selv om<br />
den tid nok er forbi da vanlig gave var «kuffert»,<br />
hatt og paraply slik at de unge kunne<br />
reise hjemmefra og etablere seg på egen hånd!<br />
Overgangsriter har alltid vært viktige.<br />
De finnes i ulike former i de fleste kulturer<br />
og livssyn. Denne våren er det 60 år siden<br />
de første 34 ble «borgerlig» konfirmert i<br />
Oslo Rådhus. Og andelen borgerlige, eller<br />
som det nå heter: <strong>Human</strong>istiske konfirmanter<br />
har steget betraktelig. På landsbasis er<br />
det i dag ca 10.000 unge som benytter seg<br />
av vårt konfirmasjonstilbud, eller nærmere<br />
16 % av årskullet. I Oslo er tallene ca. 1.100<br />
(22 % av kullet), i Akershus ca. 1.600 (25 %).<br />
Vi som har hatt konfirmanter, vet at det<br />
er mye forberedelser før selve dagen. Selv<br />
om det er de samme gjestene som vanligvis<br />
kommer i familieselskaper og lignende som<br />
kommer til konfirmasjonsselskapet, skal alt<br />
være mye mer på stell enn vanlig på konfirmasjonsdagen.<br />
Helst skal også kjellerboden<br />
være støvfri og nyoppusset!<br />
Vi i <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong> setter også<br />
mange krefter inn på at seremoniene skal<br />
være flotte og minnerike. Det skulle bare<br />
mangle. Men fra vår side er likevel det viktigste<br />
det vi kan tilføre ungdommene på<br />
kurset frem til konfirmasjonsdagen. Formålet<br />
med <strong>Human</strong>istisk konfirmasjon er å styrke<br />
humanistiske verdier i sam funnet ved å gi gode<br />
kurs i livssyn og etikk.<br />
Målsettingen for kurset er å styrke de<br />
unges evne til selvstendig tenkning og etisk<br />
handling, gjennom å fremme innsikt i egne<br />
opplevelser, holdninger og atferd; evne til<br />
refleksjon og til å stille kritiske spørsmål;<br />
bevissthet om livssyn; evne til omtanke,<br />
respekt, toleranse og til å ta ansvar.<br />
Det gjør vi ved å legge vekt på ulike<br />
temaer som berører etiske problemstillinger,<br />
og spesielt temaer som vinkles mot ungdoms<br />
vilkår. Viktige temaer er livssyn, humanisme<br />
og menneskerettigheter. Utover disse kan<br />
temaer være engasjement, ansvar for verden,<br />
rasisme, toleranse, ungdom og seksualitet, rus,<br />
kjønnsroller – eller andre, som konfirmantene<br />
og kurslederne finner frem til.<br />
Og selv om seremoniene i dag ligner<br />
mye på den første i 1951, er innholdet og<br />
ikke minst måten vi formidler innholdet i<br />
kurset på, stadig under utvikling. De tradisjonelle<br />
kveldskursene fortsetter å være et<br />
godt tilbud og det naturlige valget for fleste.<br />
I tillegg tilbyr vi ulike temakurs, for eksempel<br />
en filosofivariant. Det er mulig å ta meste -<br />
parten av kurset komprimert i vinterferien.<br />
Og vi har ulike leirer som samler konfirmanter<br />
fra både Oslo og Akershus. Dermed<br />
åpner vi muligheter for flere til å delta. Og<br />
vi ønsker stadig å forbedre vårt tilbud.<br />
Målet vårt er at <strong>Human</strong>istisk konfirmasjon<br />
skal gi ungdommene noe mer enn gaver og<br />
fagre ord på veien, det skal gi grobunn for<br />
egen utvikling og selvstendighet og gjøre dem<br />
til gagns mennesker!<br />
Mette Nordhus<br />
Styreleder i Oslo fylkeslag<br />
Ansvarlige utgivere:<br />
Fylkesstyrene<br />
i Akershus og Oslo<br />
St. Olavs gate 27<br />
0166 OSLO<br />
<strong>humanus</strong>@human.no<br />
Tlf: 23 15 60 87<br />
I redaksjonen:<br />
Tone Haugen Jensen,<br />
Anne Grethe Aune,<br />
Tormod Eng,<br />
Bjørnar K. Grønhaug,<br />
Moa Myklebust (red. sekr.),<br />
Christoffer B. Larsen (red. sekr.).<br />
Signerte artikler står for<br />
forfatterens mening.<br />
Forsidebilde:<br />
Strikk for verdenskongressen.<br />
Foto: Anne Grete Aune<br />
Layout:<br />
JPG Jungelpatruljen<br />
Trykk:<br />
Merkur-Trykk AS<br />
Opplag:<br />
23.000<br />
Stoffrist nr 3-2011:<br />
15. august 2011<br />
ISSN 0805-2069
Tirsdag 21. juni kl. 17.00<br />
Sommersolverv med S/S Helena<br />
Akershus og Oslo fylkeslag har gleden av å invitere sine medlemmer til båttur på Oslofjorden<br />
S/S Helena legger ut fra Rådhusbrygge 3.<br />
Vi ankrer opp i en lun bukt hvor det blir servert<br />
reker og tilbehør. Vi er tilbake på Rådhuskaia kl<br />
22.00. Vi håper å se mange av dere på turen! Du må<br />
gjerne ta med ledsager/venner. Pris pr. pers kr. 395,-<br />
Mer informasjon og påmelding:<br />
www.human.no/oslo eller<br />
www.human.no/akershus<br />
Helena ble bygget ved Moen Båtbyggeri i Risør i 1946. Hun er en<br />
stor solid treskute, konstruert etter alle skipsbyggerkunstens regler.
4<br />
Frivilligheten blomstrer i HEF<br />
I forrige <strong>Human</strong>us etterlyste vi flere frivillige både i Oslo og Akershus. Vi ble veldig glade da det kom flere positive tilbake -<br />
meldinger på disse oppfordringene om å melde seg til dyst for forbundet! Vi har snakket med noen av dem som meldte seg.<br />
Tekst: Anne Brinch Skaara Foto: Privat<br />
Har du vært aktiv i HEF før<br />
Jeg har ikke vært aktiv i HEF før. Jeg<br />
har flyttet litt rundt og reist litt, så det<br />
har ikke passet meg å binde meg til noe<br />
mer enn de engasjementene jeg har hatt.<br />
Heidi Beate Gustavsen<br />
Hvorfor meldte du deg som frivillig<br />
Jeg leste artiklene i siste <strong>Human</strong>us,<br />
som stort sett handlet om frivillighet.<br />
Jeg har vært aktiv i en annen organisasjon,<br />
og savnet det å ha noe ”utenom”<br />
å gjøre. For meg er det viktig å gi det<br />
lille ekstra til samfunnet. Jeg har jobbet<br />
ved steder som nesten kun drives<br />
av frivillige, og sett hvordan det går<br />
når tapre ildsjeler dukker opp, og når<br />
de forsvinner. En annen grunn er at<br />
jeg vil bli bedre kjent med HEF som<br />
forbund Jeg hadde ikke vært i noen<br />
humanistiske sermonier, men har vært<br />
så heldig å oppleve det etter at jeg<br />
meldte meg som frivillig.<br />
Hvordan ble du fulgt opp etter at du<br />
meldte deg<br />
Etter at jeg meldte meg som frivillig,<br />
ble jeg straks kontaktet av Oslo fylkeslag.<br />
Jeg meldte meg opp både som<br />
gravferdstaler og som frivillig under<br />
navnefest. Jeg ble innkalt til intervju<br />
som gravferdstaler, og begynner kurs i<br />
oktober. Jeg var til stede på navnefest<br />
27. mars, og skal få opplæring. Jeg må<br />
si meg svært fornøyd med behandlingen<br />
jeg har fått, da alt dette har skjedd i<br />
løpet av én måned.<br />
Hvilke oppgaver/aktiviteter har du lyst<br />
til å jobbe med i HEF<br />
Det er så mye jeg kunne tenke meg å<br />
gjøre, hadde døgnet bare hatt flere<br />
timer! For en tid fremover tror jeg at<br />
jeg har nok å gjøre i HEF, men jeg<br />
kunne tenke meg å være med på andre<br />
kurs, foredrag etc. Jeg er glad i å<br />
synge, og kunne kanskje tenke meg å<br />
være med i koret.<br />
Else Nylén McLean<br />
Hvorfor meldte du deg som frivillig<br />
Jeg meldte meg som frivillig fordi jeg<br />
ønsker å bidra med noe som jeg opplever<br />
som viktig og uegennyttig. Etter<br />
at barna har flyttet ut, har jeg fått mye<br />
tid. I begynnelsen fylte jeg denne tiden<br />
med jobb, men oppdaget fort at det<br />
ble veldig lite givende, og at jeg trenger<br />
å gi noe og bidra med noe som ikke er<br />
direkte forbundet med egenfordel. Jeg<br />
kjenner jeg får mye tilbake som frivillig,<br />
og opplever at jeg bruker litt av fritiden<br />
min til noe nyttig, det er veldig givende.<br />
Har du vært aktiv i HEF før<br />
Jeg har ikke vært aktiv i HEF før, men
5<br />
ønsker å bli mer aktiv og engasjert i<br />
HEF fremover.<br />
Hvordan ble du fulgt opp etter at<br />
du meldte deg<br />
Etter at jeg meldte meg som frivillig,<br />
fikk jeg en hyggelig e-post fra fylkeslaget,<br />
hvor jeg fikk beskjed om hvordan<br />
jeg skulle komme i gang med å være fri -<br />
villig. Allerede en knapp måned senere<br />
var jeg på plass for mitt første møte<br />
med å være frivillig i HEF, på navnefest<br />
i Oslo. Denne gangen var en innføring,<br />
neste gang skal vi faktisk gjøre<br />
oppgavene. Jeg gleder meg til å være<br />
en del at denne flotte gjengen, alle var<br />
veldig hyggelige, og jeg tror det skal<br />
bli morsomt og givende å være med på<br />
denne aktiviteten.<br />
Hvilke oppgaver/aktiviteter har du lyst<br />
til å jobbe med i HEF<br />
Jeg har som sagt meldt meg på å være<br />
frivillig på navnefest. I tillegg har jeg<br />
sendt inn en søknad om å være frivillig<br />
på World <strong>Human</strong>ist Congress i Oslo i<br />
august. Her tror jeg det kan bli mange<br />
spennende oppgaver, og jeg håper å<br />
kunne bidra i denne sammenhengen.<br />
Ellers er jeg åpen for andre oppgaver<br />
også, som for eksempel informasjonsarbeid<br />
om HEF. Det er mye spennende<br />
og givende arbeid hvor det trengs frivillige<br />
i HEF. Jeg er også frivillig i Røde<br />
Kors, her er jeg besøksvenn. Det kunne<br />
kanskje vært en idé for HEF å ha en<br />
tilsvarende tjeneste, da ville jeg gjerne<br />
bidratt i dette arbeidet også i regi av<br />
HEF. Det er så mange ensomme mennesker<br />
rundt oss som trenger et medmenneske,<br />
og det er jo nettopp noe som<br />
jeg mener bør være et kjennetegn for fri -<br />
villighet i HEF, å være et medmenneske.<br />
Anne Aasmoe<br />
Hvorfor meldte du deg som frivillig<br />
Jeg meldte meg som frivillig fordi jeg<br />
synes arbeidet som HEF gjør, er viktig.<br />
Jeg er opptatt av at grunnleggene ting i<br />
livet, som frihet, etikk/moral, medmen -<br />
neskelighet og redelighet, ikke knyttes opp<br />
mot religiøsitet, det er faktisk en naturlig<br />
del av det å være menneske. Det er viktig<br />
å synliggjøre dette, samtidig som vi selvfølgelig<br />
skal ha respekt for andre livssyn.<br />
Har du vært aktiv i HEF før<br />
Har vært medlem i HEF i mange år,<br />
men ikke tidligere aktiv.<br />
Hvordan ble du fulgt opp etter at du<br />
meldte deg<br />
Har vært på et estetikk-seminar (se side<br />
6) i forbindelse med seremonigjennom -<br />
føring i Akershus fylkeslag nå i mars,<br />
føler ellers at vi som nye frivillige blir<br />
tatt imot med åpne armer.<br />
Hvilke oppgaver/aktiviteter har du lyst<br />
til å jobbe med i HEF<br />
Har foreløpig engasjert meg i navnefest -<br />
seremoniene i Bærum, men kan også tenke<br />
meg å ta i et tak i forbindelse med gjennom -<br />
føringen av konfirmasjonsseremonien.<br />
Bli med!<br />
<strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong> er en medlemsorganisasjon<br />
og en meget stor<br />
del av vår virksomhet er basert på<br />
frivillig arbeid. Vi har et stort korps<br />
av tillitsvalgte og andre aktive som<br />
utfører svært varierte oppgaver.<br />
Her er noen av de oppgavene som<br />
utføres av tillitsvalgte/frivillige:<br />
Styrearbeid<br />
Seremoniarbeid<br />
Politisk arbeid<br />
Solidaritetsarbeid<br />
Konfirmasjonskursleder<br />
Vigsler<br />
Gravferdstaler<br />
Ta kontakt med fylkeskontoret ditt for<br />
å melde din interesse eller få mer in -<br />
formasjon! Kontaktinformasjon fin ner<br />
du bakerst i bladet.
Sånn kunne det sett ut før en seremoni, men nå tas det grep for å unngå dette. NB! Bildet, som er fra estetikkseminaret, er arrangert!<br />
Antikaoskurs for seremoniarrangører<br />
Å arrangere navnefest, konfirmasjon, vigsel og gravferd er den desidert største jobben for <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong>. Så er vi da<br />
også opptatt av at seremoniene skal ha et profesjonelt og helhetlig uttrykk, basert på human-etiske verdier. En helg i mars samlet<br />
Akershus fylkeslag seremoniansvarlige fra fylkets lokallag til kurs i å arrangere gruppeseremonier, det som i HEF kalles «estetikkseminar».<br />
Tekst og foto: Bjørnar K. Grønhaug<br />
På seminaret fikk deltagerne lære hvor -<br />
dan for eksempel musikk, symboler og<br />
uttrykk for verdier kan eller ikke kan<br />
brukes i forbindelse med seremonier.<br />
En av de første kommentarene fra salen,<br />
var glede over at organisasjonen har<br />
slike kurs. Det er viktig at vi fremstår<br />
som en helhetlig og profesjonell organisasjon<br />
om vi skal bli tatt seriøst. Å ha<br />
felles retningslinjer gjør det også lettere<br />
å hjelpe hverandre i dette viktige<br />
arbeidet.<br />
– Det er som å ha fått en gryte med<br />
idéer, nå er det bare å trekke ut det<br />
man har bruk for, sier Thomas, en<br />
nykommer fra Asker. Han tenkte først<br />
at å være seremoniansvarlig skulle være<br />
«a piece of cake», men innser nå at det<br />
kan hende mye mer enn det han tenkte<br />
i første omgang.<br />
Anne fra Bærum tenkte motsatt:<br />
– Jeg så for meg at å arrangere en<br />
navnefest eller konfirmasjonsseremoni<br />
måtte være et enormt og nærmest uover -<br />
kommelig arbeid for en uten erfaring.<br />
Etter å ha fått innblikk i gode databaser<br />
og andre verktøy, føler hun seg nå trygg<br />
på at hun skal klare å holde gode og<br />
verdige seremonier i sitt lokallag.<br />
På spørsmål om hva de ser som<br />
den største utfordringen i fremtiden,<br />
svarer begge:<br />
– Lokalene!<br />
<strong>Human</strong>us håper derfor på en sterkere<br />
og tydeligere kamp for livssyns -<br />
nøytrale seremonirom i lokalmiljøene.<br />
Kanskje du kan bidra til dette Gå inn<br />
på human.no for å se hva du kan gjøre!
Leirlederkurs på Haraldvangen<br />
7<br />
Selv om de fleste konfirmantene har<br />
avsluttet årets kurs allerede, og mange<br />
har hatt seremoni, er det noen som ikke<br />
skal på kurs – de skal på leir! Akershus<br />
fylkeslag har lang erfaring med leir.<br />
Men tilbudet utvides stadig, og det<br />
ønskes stadig flere leirtilbud rund i landet<br />
– både fra konfirmantene og de<br />
ansvarliges side. Derfor arrangerte HEF<br />
Akershus et seminar en helg i mars for<br />
alle HEF-ere som er interessert i å ta<br />
med ungdom på leir.<br />
Tekst og foto: Bjørnar K. Grønhaug<br />
Seminaret varte fra fredag til søndag,<br />
og innebar at kurslederne bodde og<br />
levde som ungdommene gjør når de er<br />
på leir: De måtte bo på rom med<br />
fremmede. Det var obligatorisk morgensamling<br />
med bli kjent-leker. Det<br />
var god stemning. Det var leirbål med<br />
pinnebrød. Og det var seine timer<br />
med skravling på rommene når dagens<br />
opplegg var ferdig.<br />
I tillegg til å kjenne på hvordan det<br />
er å være ungdom på leir, fikk både<br />
erfarne og ferske kursledere innblikk i<br />
fordeler og ulemper med leir i forhold<br />
til tradisjonelt kurs. Etter hva vi i<br />
<strong>Human</strong>us forstår, er det minst like<br />
mange fordeler som ulemper: Kurset<br />
blir mer levende. Det blir mer intensivt.<br />
Det blir kortere arbeidsperiode<br />
for kurslederne. Det er større rom for<br />
fleksible opplegg der ungdommene<br />
f.eks. selv kan velge workshops og presentasjonsmetode.<br />
Spesielt denne egenstyrte læringen<br />
fremheves som en positiv mulighet.<br />
Forsking støtter oppunder dette: Lek<br />
og arbeid der barn og unge får styre<br />
selv er mer verdifull og mer effektiv<br />
læring enn situasjoner der de unge<br />
hele tiden blir fortalt hva de skal gjøre<br />
og hvordan de skal tenke.<br />
Noe annet som flere av deltagerne<br />
fremhevet som spesielt bra, var bolken<br />
der kurslederne hadde rollespill som<br />
«gretten» ungdom og kursleder. På<br />
den måten fikk alle forberedt seg på<br />
situasjoner der de må ta konflikter<br />
med ungdom.<br />
For, som kjent, ungdom kan både<br />
si og gjøre mye rart. Da gjelder det å<br />
ha kofferten full av forskjellige metoder<br />
og teknikker for å nå best mulig<br />
frem til akkurat den ungdommen som<br />
sitter foran deg akkurat nå.<br />
Det var et flertall av deltagere fra<br />
Oslo og Akershus, hvor konfirmantene<br />
i 2012 har tilbud om mer enn 350<br />
leirplasser. Men også Vest Agder,<br />
Møre og Romsdal og Rogaland var til<br />
stede. I tillegg deltok HEFs hovedkontor<br />
for å møte praktikerne – de<br />
som står i situasjonen som leirsjefer og<br />
leirkursledere. Dette gav nyttige innspill<br />
til en gjennomgang av HEFs sentrale<br />
retningslinjer for å dra på tur og<br />
leir med ungdom.
8 PORTRETT:<br />
<strong>Human</strong>istisk ungdom med ansvarsfølelse<br />
og sans for meningsutveksling<br />
Raskeste veien fra ungdomsarbeid og humanistisk konfirmantundervisning i Stavanger til fulltidsjobb som leder for HEFs ungdomsorganisasjon,<br />
har han gått; den entusiastiske brukeren av Facebook og Twitter og andre sosiale medier som gjerne tar en<br />
meningsfylt diskusjon om etikk og livssyn på strak arm.<br />
Tekst: Tone Haugen Jensen Foto: Anne Grethe Aune<br />
Flying start, tenker vi når Dan-Raoul<br />
Miranda forteller at hans mor i mange<br />
år har vært engasjert i humanistisk<br />
arbeid knyttet til navnefester, konfirmasjonskurs,<br />
vigsel og gravferd. Og hun<br />
var tidligere organisasjonssekretær i<br />
Roga land fylkeslag.<br />
– Klart at jeg hadde full støtte for<br />
et humanistisk livssyn fra mine ikke<br />
særlig religiøse foreldre, fortsetter Dan-<br />
Raoul, som ikke er døpt og naturligvis<br />
ikke valgte konfirmasjon i kirken.<br />
Diskusjon og dialog<br />
Men understreker at han fikk bestemme<br />
selv, og at han har fått innblikk i<br />
kirkelige aktiviteter via skole og foreninger<br />
i Stavanger, en by som for<br />
mange er synonym med bedehusmiljøer<br />
og kristen konservatisme. Allikevel tror<br />
han at det faktisk er et større problem<br />
for folk på hans egen alder å være religiøse<br />
enn ikke troende, det er nok mer<br />
den eldre generasjon kristne som ikke<br />
utfordres på sitt livssyn.<br />
HU-lederen er en mann som gjerne<br />
vil løfte diskusjon og meningsutveksling<br />
til en god debatt om livssynspolitiske<br />
spørsmål, og han sitter bl.a. i styret i<br />
Ung dialog.<br />
– Innblikk i andres tro og etiske<br />
standpunkter gjør at jeg kan utvikle<br />
min egen humanisme med så få fordommer<br />
som mulig. Samtidig vil jeg<br />
ikke godta påtrykk fra vedtatte tradisjoner,<br />
eller fra en bok som er 2000 år<br />
gammel. Ingen har rett på egen sannhet,<br />
bare egne meninger; men det som<br />
kjennes feil for meg, kan føles riktig<br />
for en annen – så tolerant må jeg være.<br />
Og jeg vil styre mitt eget liv, selv om<br />
jeg naturligvis blir påvirket av andre.<br />
Det hjelper ikke å skylde på en høyere<br />
makt, det er en for enkel løsning. Ting<br />
kan skje, jeg kan få impulser som gjør at<br />
mitt ståsted kan endres, men jeg tror<br />
nok at jeg alltid vil kalle meg humanist.<br />
Om å ta ansvar<br />
Dan-Raoul forteller om en reise til<br />
Nepal og Katmandu i forbindelse med<br />
generalforsamling i det internasjonale<br />
humanistforbundets ungdomsorganisasjon<br />
(IHEYO). Det var en øyeåpner<br />
å besøke en lokal skole som drives av<br />
HEFs hjelpeorganisasjon HAMU. Vir -<br />
kelig en kontrast til vårt «behagelige»<br />
liv her i Norge.<br />
– Vi må ta ansvar, gjøre en innsats,<br />
ikke la religiøse organisasjoner få<br />
monopol på dette hjelpearbeidet, hev-
9<br />
Dan-Raoul Husebø Miranda<br />
Oppvekst i Stavanger/Sandnes avbrutt av fem år i Bergen, flyttet til Oslo i mars 2010 for å bli leder<br />
på full tid av <strong>Human</strong>istisk Ungdom. Møtte i HEFs hovedstyre. Går av til sommeren for å avtjene<br />
siviltjeneste. Nettopp valgt som vara i styret i Oslo fylkeslag. Aktiv i sosiale medier (Twitter:@drillerdr).<br />
Hybel på Skillebekk, bor alene. Observert med kameraveske.<br />
5 FREKKE:<br />
Like best: Løfte meninger, snakke/diskutere<br />
Misliker: Fordommer, irrasjonell tenkning<br />
Må se på TV: Har ikke TV<br />
Favorittmat: Raclette<br />
Boktips: Kristin Oudmayer: Fordi jeg fortjener<br />
det En bok om mobbing, håp og ansvar.<br />
der han og mener at det faktisk hviler<br />
større forpliktelser på oss som humanister<br />
enn på dem som kan påkalle<br />
Gud eller Allah.<br />
Og det er mange gode saker å ta<br />
ansvar for: Dan-Raoul kvier seg ikke<br />
for å kaste seg inn i kampanjer og ak -<br />
sjoner som tydeliggjør urettferdighet<br />
og undertrykkelse. Han siterer gjerne<br />
Øverlands kloke ord: «Du må ikke tåle<br />
så inderlig vel den urett som ikke rammer<br />
deg selv».<br />
– Dette er en grunnbjelke i humanismen,<br />
fremholder han og nevner<br />
flere aksjoner som forbundet har<br />
gjennomført, særlig med henblikk på<br />
norsk asylpolitikk og papirløse innvandrere.<br />
Også den aktuelle kampanjen<br />
«Ingen liker å bli lurt» har han<br />
veldig sans for.<br />
Slik er HEF aktive på gode saker,<br />
men ungdomslederen kunne godt<br />
tenke seg raskere handling og mindre<br />
byråkrati i forbundet. Men han er fullt<br />
klar over at det kan være nødvendig med<br />
et tidkrevende diplomati, slik at de ulike<br />
gruppene som samles under HEFs<br />
paraply kan stå sammen om viktige<br />
fremstøt i den offentlige debatten.<br />
En hjertesak<br />
Selvfølgelig, for <strong>Human</strong>istisk Ungdoms<br />
leder er nettopp <strong>Human</strong>istisk Ungdom<br />
hjertesaken.<br />
Et oppslag på internett gir straks<br />
en kort og konsis beskrivelse av HU:<br />
«En landsdekkende, norsk ungdoms -<br />
organisasjon for medlemmer mellom<br />
15 og 26 med et sekulærhumanistisk<br />
livssyn som regnes til den norske<br />
human-etiske bevegelsen. Organisa sjo -<br />
nen ble stiftet den 16. august 2007 som<br />
en fristilt, bevisst satsning fra livssynssamfunnet<br />
<strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong> for<br />
å skape et tilbud til deres unge medlemmer<br />
med oppfordring til å praktisere<br />
sitt livssyn i dagliglivet», forteller<br />
Wikipedia.<br />
Ja, etter tidligere, famlende forsøk<br />
er <strong>Human</strong>istisk Ungdom nå i fullt sig.<br />
Den avtroppende lederen ser optimistisk<br />
på fremtiden. Visjonen er klar: Å<br />
bygge HU til å være en betydelig<br />
aktør i det norske samfunnet.<br />
Meningsfylt innsats<br />
- Etter fire år har vi 1320 medlemmer,<br />
fordelt på 14 lokallag i ni fylker, og<br />
rekrutteringen er god. Dessuten har vi<br />
et strukturert arbeidsutvalg med leder<br />
(på fulltid), nestleder og økonomileder<br />
samt en ansatt. Vi får hjelp til<br />
medlemsregistrering, regnskap, ITsupport<br />
og rådgivning fra forbundet,<br />
og føler at vi får oppbacking når vi<br />
trenger det, sier mannen som faktisk<br />
var med på å starte HUs lokallag i<br />
Sandnes og Gjesdal.<br />
Selv bruker han Twitter og Face -<br />
book for å holde kontakten med HUs<br />
lokallag og medlemmer rundt om i<br />
hele Norge, som et aktivt og spennende<br />
diskusjonsforum for livssynsetiske<br />
spørsmål og problemstillinger,<br />
og for å ta vare på venner og bekjente<br />
i inn- og utland.<br />
Virksomheten i <strong>Human</strong>istisk Ung -<br />
dom drives etter et arbeidsprogram og<br />
en plattform som er vedtatt av organisasjonens<br />
medlemmer, og det mangler<br />
ikke på meningsfylte, praktiske oppgaver,<br />
kombinert med filosofi og kritisk<br />
tenkning. Dessuten er det viktig å<br />
møtes i uformelle omgivelser, og den<br />
årlige sommerleiren blir i august i år<br />
arrangert på Numedal folkehøgskole i<br />
Buskerud med motto «<strong>Human</strong>isme og<br />
fred». Målet er å samle hundre unge<br />
humanister fra hele verden.<br />
– Alt i alt føler jeg at HU er inne i<br />
en god ekspansjonsperiode, avslutter<br />
Dan-Raoul og lover på tro og ære å<br />
følge organisasjonen videre, og trå til<br />
hvis det blir behov senere, når pasifisten<br />
til sommeren skal avtjene sin siviltjeneste.
10<br />
trikk for<br />
verdenskongressen!<br />
I august er <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong> vertskap for den humanistiske verdenskongressen, som arrangeres hvert tredje år. I dette<br />
<strong>Human</strong>us bringer vi oppskriften på «selbuinspirerte» humanistvotter, og oppfordringen: Strikk for verdenskongressen!<br />
Tekst og foto: Christoffer B. Larsen<br />
Det er tredje gang siden 1962 at verdenskongressen<br />
arrangeres i Norge.<br />
Denne gang forbereder vi oss på å ta<br />
imot opp til 800 deltagere i Oslo!<br />
Kongressen er i regi av det humanistiske<br />
verdensforbundet – International<br />
<strong>Human</strong>ist And Ethical Union (IHEU)<br />
– hvor HEF selvsagt er medlem.<br />
Nå er det laget en «selbuinspirert»<br />
votteoppskrift med humanistsymbolet<br />
på. Vottene kan selges på kongressen<br />
til inntekt for IHEUs arbeid. Opp -<br />
skriften er laget av Cecilie Opheim,<br />
som har lang fartstid som tillitsvalgt i<br />
Oslo fylkeslag, og nå jobber som servicekonsulent<br />
i HEF.<br />
Oslo fylkeslag har arrangert strikke -<br />
kvelder denne våren, hvor både drevne<br />
og mindre erfarne strikkere har møttes<br />
over pinnene. Her har vi virkelig funnet<br />
en annerledes medlemsaktivitet – en<br />
utvidelse av organisasjonens vanlige<br />
virkefelt!<br />
Oppskriften finner du på side 12!<br />
Spre oppskriften til flest mulig! La<br />
strikkeglade humanister strikke flotte<br />
votter – kalt HUMittens (for mittens<br />
er votter på engelsk) – og send dem<br />
inn til <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong>s hovedkontor,<br />
så sørger vi for salg under<br />
kongressen og videreformidling av<br />
inntektene til IHEU.<br />
Dersom noen har lyst til å strikke<br />
HUMittens til eget bruk, er det bare<br />
hyggelig, men oppskriften kan ikke<br />
benyttes til å lage votter for videresalg<br />
hvor inntekten går til noen andre enn<br />
IHEU. Bilder av innsendte votter vil<br />
fortløpende bli lagt ut på HEFs facebook-side.<br />
Kontaktperson for strikkeprosjektet:<br />
Cecilie Opheim<br />
cecilie.opheim@human.no, 23 15 60 17.<br />
For mer informasjon om 2011 World <strong>Human</strong>ist<br />
Congress: www.human.no/oslo2011<br />
For mer informasjon om IHEUs arbeid:<br />
http://www.iheu.org/<br />
HEF-arrangement<br />
Visste du ikke at vi har hatt strikkekveld Da<br />
gikk du kanskje glipp av spillkvelden, byvandringen<br />
og teaterkvelden også Vi oppdaterer<br />
arrangementene våre på nettsidene og på<br />
facebook. Vi sender også ut nyhetsbrev til våre<br />
medlemmer innimellom – hvis vi har din e-<br />
postadresse. Se kontaktinfo bakerst i bladet.
12<br />
«Selbuinspirerte» humanistvotter<br />
Mønster<br />
Pinnestr: Valgfritt etter hvilken garntype du<br />
57 x x x x x x 57<br />
56 x x x x 56 velger Mønster: å bruke.<br />
55 x x x x x x 55<br />
54 x x x x x x x x x x 54 Pinnestr: Valgfritt etter hvilken garntype du velger å bruke.<br />
53 x x x x x x x x 53<br />
Legg opp 44 m. Strikk vrangbord, 2 r 2 vr: 10<br />
52 x x x x x x x x x x x 52 Legg opp 44 m. Strikk vrangbord, 2 r 2 vr:<br />
51 x x x x x x x x x x x x x 51 omg 10 omg hvit, hvit, 2 sort, 2 hvit, 2 hvit, 3 sort, 32 hvit, sort, 2 sort, 2 hvit, 6 hvit. 2 sort, 6<br />
50 x x x x x x x x x x x x x x 50 Strikk en omg glattstrikk, øk 4 m jevnt. Strikk mønster etter<br />
hvit. Strikk en omg glattstrikk, øk 4 m jevnt.<br />
49 x x x x x x x x x x x x x 49 diagrammet.<br />
48 x x x x x x x x x x x x x x x x x x 48 Strikk mønster etter diagrammet.<br />
47 x x x x x x x x x x x x x 47 Ved i rad 15) settes de 11 tommelmaskene<br />
Ved streken i diagrammet( rad 15) settes de<br />
46 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 46 på en tråd.<br />
45 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 45 11 Legg tommelmaskene opp 11 nye m. over tommelhullet på en tråd. på neste Legg omg. opp 11<br />
44 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 44<br />
43 x x x x x x x x x x x x x x 43<br />
nye<br />
Når<br />
m.<br />
diagrammet<br />
over tommelhullet<br />
er ferdig klipp garnet,<br />
på<br />
trekk<br />
neste<br />
tråden<br />
omg.<br />
gjennom de<br />
42 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 42 Når siste diagrammet m. og fest godt. er ferdig klipp garnet, trekk<br />
41 x x x x x x x x x x x x x 41<br />
40 x x x x x x x x x x x x x x x x x 40 tråden gjennom de siste m. og fest godt.<br />
39 x x x x x x x x x x x x x 39 Tommel:<br />
38 x x x x x x x x x x x x x x x x x x 38<br />
37 x x x x x x x x x x x x 37 Tommel Sett de 11 m. fra tråden på pinnen, strikk opp 11 m. bak tommelen<br />
36 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 36 og 1 m. i hver side. Strikk mønster og fell som diagrammet viser.<br />
Sett de 11 m. fra tråden på pinnen, strikk opp<br />
35 x x x x x x x x x x x x x 35<br />
34 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 34 11 Tadaa! m. bak En humanistvott! tommelen og 1 m. i hver side. Strikk<br />
33 x x x x x x x x x x x x x x x x x x 33<br />
mønster og fell som diagrammet viser.<br />
32 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 32<br />
31 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 31 Strikk en til, men speilvend mønsteret som er på innsiden av hånden<br />
30 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 30 slik at du får en venstrevott også ;)<br />
29 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 29<br />
Tadaa! En humanistvott!<br />
28 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 28<br />
27 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 27<br />
26 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 26 Strikk en til, men speilvend mønsteret som<br />
25 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 25<br />
er på innsiden av hånden slik at du får en<br />
24 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 24<br />
23 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 23 venstrevott også ;)<br />
22 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 22<br />
21 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 21<br />
20 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 20 20 x x 20<br />
19 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 19 19 x x 19<br />
18 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 18 18 x x x 18<br />
17 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 17 17 x x x X x 17<br />
16 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 16 16 x x x X X x 16<br />
15 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 15 15 x x x x x X X x 15<br />
14 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 14 14 x x x x X X X x 14<br />
13 x x x x x x x x x x x x x x x x x 13 13 x x x x x X X X X x 13<br />
12 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 12 12 x x x X X X x 12<br />
11 x x x x x x x x x x x x x x x x 11 11 x x x x x X X x 11<br />
10 x x x x x x x x x x x x x x x x x x 10 10 x x x x X X x 10<br />
9 x x x x x x x x x x x x x x x x 9 9 x x x x x X x 9<br />
8 x x x x x x x x x x x x x x x x x 8 8 x x x X X x 8<br />
7 x x x x x x x x x x x x x x 7 7 x x x x x X X x 7<br />
6 x x x x x x x x x x x x x x x x x x 6 6 x x x x X X X x 6<br />
5 x x x x x x x x x x x x x x 5 5 x x x x x X X x 5<br />
4 x x x x x x x x x x x x x x x x 4 4 x x x X X x 4<br />
3 x x x x x x x x x x x x x x x 3 3 x x x x x X x 3<br />
2 x x x x x x x x x x x x x x x 2 2 x x x x X X x 2<br />
1 x x x x x x x x x 1 1 x x x x x X X x 1
Stuntintervju med sommerleirsjefene<br />
13<br />
Leirsjefene for <strong>Human</strong>istisk Ungdoms sommerleir i år er Oda Aase Johnsen og Bjørn Torjus Hanssen. <strong>Human</strong>us ble innvilget<br />
en fotosesjon og et raskt intervju i den lille parken rett utenfor <strong>Human</strong>ismens hus. Leiren går av stabelen fra 6. til 11. august i<br />
Buskerud, og temaet er «humanisme og fred».<br />
Tekst og foto: Christoffer B. Larsen<br />
– Hvordan det har vært å være sommerleirsjef<br />
frem til nå Oda Aase stråler<br />
og forteller at det er svært givende<br />
å jobbe med HUs første internasjonale<br />
sommerleir:<br />
– Det kommer masse spørsmål vi<br />
aldri har tenkt over før, og det er spennende<br />
at det kommer deltakere fra så<br />
mange land!<br />
– Ja, har vi ikke deltagere fra blant<br />
annet Malaysia, Pakistan, Nigeria,<br />
Brasil, Belgia og Nederland, da!<br />
utbryter Bjørn Torjus.<br />
– Jo, men også fra Uganda, Liberia,<br />
Filippinene, Nepal, Ghana, Burundi<br />
og kanskje Aserbajdsjan, supplerer<br />
Oda fornøyd.<br />
– Om det blir vellykket, spør du!<br />
Selvsagt, utbryter Bjørn Torjus selvsikkert.<br />
– Det blir vel topp stemning i år<br />
igjen, forutser Oda Aase, og utdyper:<br />
– Vi kommer til å ha et spennende<br />
og variert program, og også ha innledere<br />
og verkstedholdere fra Nigeria,<br />
Pakistan og Belgia!<br />
– Siden det er en internasjonal leir,<br />
så blir det ekstra spennende å diskutere<br />
begrepene. Hva «humanisme og<br />
fred» betyr for de forskjellige deltagerne.<br />
Og hvordan dette jobbes med i<br />
forskjellige organisasjoner rundt om i<br />
verden, tenker Bjørn Torjus høyt.<br />
– Og så har vi jo svært god erfaring<br />
og tone med Numedal folkehøgskole,<br />
og kommer til å bruke stedet og dets<br />
muligheter for å gjøre alt enda mer<br />
variert og utfordrende! avslutter Oda.<br />
– Vi har allerede fullt opp med<br />
leirdeltagere og er selvsagt svært fornøyde<br />
med det! Samtidig er det en<br />
trist beskjed å gi til de som nå ønsker<br />
å melde seg på, at det dessverre er fullt,<br />
kompletterer Bjørn Torjus.<br />
Mens de to energisk krysser gaten<br />
over til <strong>Human</strong>ismens hus for å vie seg<br />
til leirplanlegningsarbeidet igjen, roper<br />
Oda Aase over skulderen:<br />
– Få med at vi gleder oss til sommerleiren!
14<br />
Heksetro<br />
– fra idé til virkelighet<br />
Hekser, trolldom og magi leder for<br />
mange av oss tanken inn i fantasiens<br />
univers. Men flere steder i verden er<br />
hekseri og onde ånder fremdeles en<br />
realitet. I dagens Nigeria blir tusenvis<br />
av barn utstøtt, torturert og drept under<br />
pinsepastorers og heksedoktorers forsøk<br />
på å drive ut onde ånder. Oslo<br />
fylkes lag støtter den lokale humanistorganisasjonens<br />
arbeid for å bekjempe<br />
forfølgelse av barnehekser. I denne<br />
artikkelen viser idéhistoriker Inger<br />
Marie Helle oss noe av bakgrunnen for<br />
«vår tids» heksetro.<br />
Tekst: Inger Marie Helle<br />
Illustrasjon:«Heksesabbaten« av Goya<br />
Onde hekser og historien om han som<br />
solgte sin sjel til djevelen, er litterært<br />
foreviget av henholdsvis Jacob Grimm<br />
(1785-1863) i eventyret om Hans og<br />
Grete og Johann Wolfgang von<br />
Goethe (1749-1832) i Faust. Også<br />
kunstmalere har latt seg inspirere av<br />
hekseforfølgelsens tidsalder (ca.1420-<br />
1750): Francisco de Goyas (1746-1828)<br />
motiv er vel kjent. Vår tids litterære<br />
Harry Potter-skikkelse viderefører<br />
fantasier om trolldom og magi til stor<br />
glede for barn og ungdom. Ikke alle<br />
kirkens menn og kvinner liker dette.<br />
Vi vet at fantasien henter næring et sted<br />
– trolldom, hekser, demoner og magi<br />
er dypt festet blant annet i visse teologiske<br />
systemer.<br />
<strong>Human</strong>istisk aksjon for menneske -<br />
rettigheter i utviklingsland – HAMU<br />
HAMU er den delen av <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong><br />
<strong>Forbund</strong> som arbeider med internasjonal<br />
solidaritet og bistand. Blant<br />
mye annet støtter HAMU bekjempelse<br />
av heksetro og hekseforfølgelse i<br />
Nepal, og særlig forfølgelsen av barnehekser<br />
i Akwa Ibom State, Nigeria.<br />
Sistnevnte skjer i samarbeid med Young<br />
<strong>Human</strong>istas Network (YHN). YHN<br />
driver kampanjen «<strong>Human</strong>ists against<br />
witch killings», og har i den forbindelse<br />
både etterforsket saker, etablert<br />
helsesenter og lagt vekt på opplysningsvirksomhet<br />
og dialog med lokale<br />
myndigheter og prester. Oslo fylkeslag<br />
støtter dette arbeidet gjennom<br />
bidrag og et nylig nedsatt HAMUutvalg.<br />
Fylkeslaget samarbeider jevnt<br />
og godt med HAMUs styringsgruppe.<br />
Dagens situasjon<br />
Heksemagi (witchcraft) kan snevert<br />
defineres som det å skade noen gjen -<br />
nom bruk av mystisk kraft. Hekse -<br />
anklager er dessverre et kjent fenomen<br />
blant annet i India, Nepal og deler av
Afrika. Dette betyr at mange mennesker<br />
i dag lever med en indre verden<br />
styrt av magiske forestillinger. Når<br />
slike forestillinger trenger seg ut av<br />
bevisstheten og får utslag i praktisk,<br />
politisk virke, er konsekvensene fatale.<br />
I Nigeria ser vi at pinsepastorer og<br />
heksedoktorer på det groveste mishandler,<br />
og ikke sjeldent tar livet av,<br />
barn de mener er demonbesatte hekser.<br />
På den annen side misforstår vi,<br />
hvis vi tror demoner og magi er noe<br />
som kun hører hjemme i land fjernt<br />
fra vårt eget. «Flere dansker ønsker å<br />
bli befridd fra demoner», kan vi lese i<br />
DagenMagazinet 16.02.11. Saken er<br />
at danske prester registrerer stor<br />
økning av mennesker som mener de<br />
har behov for eksorsisme (demonutdrivelse).<br />
Kirken må vise ansvar, hevder<br />
biskop; psykiateren derimot, frykter<br />
uheldige bivirkninger. Eksorsisme<br />
er en svært gammel praksis. Vi finner<br />
den likevel igjen i den katolske kirke,<br />
enkelte retninger innen islam, og i<br />
noen karismatiske kristne bevegelser.<br />
Kristendom, trolldom og magi<br />
I 2. Mosebok, 22,18 står det: « En<br />
trollkvinne skal du ikke la leve». Og i<br />
3. Mosebok, 20, 27 kan vi lese: « Når<br />
en mann eller kvinne har en dødningeånd<br />
eller en spådomsånd i seg, skal de<br />
dø. De skal steines; det hviler blodskyld<br />
på dem.» Alle typer magi er fordømt<br />
av de kristne som djevelens verk.<br />
Kirkefader Augustin (354-430), i likhet<br />
med skolastiker og teolog Thomas<br />
Aquinas (1225-1274), skrev lite eller<br />
ikke direkte om hekser som sådan.<br />
Men de uttalte seg begge om magi,<br />
noe som fikk stor betydning for den<br />
senere teologiske hekselære. For<br />
Augustin var alle typer magi et resultat<br />
av en pakt med djevelen. Aquinas<br />
videreutviklet Augustins teori, og la<br />
dermed grunnlaget for kirkens senere<br />
oppfatning av trolldom. Martin Luther<br />
(1483-1546) er den av reformatorene<br />
som uten tvil har skrevet mest inngående<br />
om trolldom og magi og djevelens<br />
sentrale plassering i denne sam -<br />
menhengen. Luthers ideer om magi<br />
fikk dramatiske konsekvenser i det tidlige<br />
moderne samfunnet. Kampen mot<br />
magi viste seg ofte som angrep på hekser,<br />
kloke koner, papister, sigøynere<br />
og andre avvikere. Fra et luthersk<br />
– Trolldom, hekser,<br />
demoner og magi er dypt<br />
festet blant annet i visse<br />
teologiske systemer.<br />
synspunkt handlet dette om kampen<br />
mot djevelskap, overtro og hedenskap.<br />
Sentrale verker innenfor europeisk<br />
demonologi er: Malleus maleficarum<br />
(Heksehammeren) fra 1487, Niels<br />
Hemmingsens (1513-1600) Admonitio<br />
de superstitionibus magicus vitandis<br />
(Formaning om å holde seg borte fra<br />
overtro og trolldom) fra 1575 og Jean<br />
Bodins (1529-1596) De la Démono -<br />
manie des Sorciers (Heksenes demonomani)<br />
fra 1580.<br />
Barnehekser – et nytt fenomen<br />
Det er viktig å være klar over at<br />
dagens diskusjon om barnehekser er et<br />
nytt fenomen, ca. de siste 30 år, knyttet<br />
til byområder, spesielt Nigeria og<br />
Kongobassenget. Både gutter og jenter<br />
anklages for hekseri. Antallet er<br />
økende, og alderen varierer fra 3 til 18<br />
år. Barna kan bli drept, men det vanligste<br />
er at foreldrene støter dem ut.<br />
Bruk av rusmidler, seksuell utnyttelse,<br />
eksklusjon, stigmatisering og fysisk<br />
vold preger gatebarnas hverdag.<br />
Hvem beskyldes<br />
Barn som er sårbare for heksebeskyldninger,<br />
kan deles inn i tre kategorier: I<br />
den første kategorien finner vi tusenvis<br />
av barn knyttet til det urbane fenomenet<br />
«barnehekser». Det er foreldreløse<br />
barn, barn med fysiske abnormiteter<br />
(stort hode, stor mage, røde<br />
øyne) og sykdom (epilepsi, tuberkulose).<br />
I tillegg kommer barn med autisme,<br />
Downs syndrom, de som stammer,<br />
spesielt begavede barn, og barn med<br />
unormal atferd (aggressive, stae, tanke -<br />
fulle, tilbaketrukne, late). Kategori to<br />
omfatter barn som er kommet til verden<br />
på «gal» måte (for tidlig født, sete -<br />
fødsel med mer). Tvillinger assosieres<br />
ofte med det magiske og hører også<br />
hjemme her. I den tredje kategorien<br />
finner vi barn med albinisme. Disse<br />
blir drept på grunn av antatt magisk<br />
kraft knyttet til organer, lemmer, hud<br />
og hår. Dette er salgsvarer. Det er<br />
verdt å merke seg at det aldri er rike<br />
eller viktige personer som anklages.<br />
Synlig og usynlig verden<br />
Afrika er en smeltedigel av gamle tradisjoner<br />
som nekter å forsvinne, og en<br />
gryende modernitet. Bak Afrikas synlige<br />
ansikt gjemmer det seg en mytisk<br />
verden av menneske- og dyrekropper i<br />
skjønn forening, vannånder, hekser,<br />
trollmenn, zombier med mer. De to<br />
15
16<br />
HEFs samarbeidsorganisasjon i Nigeria tar seg av barn som blir utstøtt som følge av hekseanklager. Foto: HAMU<br />
verdener er ikke i opposisjon, ei heller<br />
er den ene virkelig og den andre uvirkelig.<br />
Den magiske kraften (witchcraft)<br />
eksisterer som en sosial og kulturell<br />
realitet – en måte å leve på.<br />
Karakterene fra det usynlige griper<br />
stadig inn i den synlige verdenen, hvor<br />
de representerer en reell fare i form av<br />
ulykke, sykdom eller død.<br />
Studier av heksemagi<br />
Siden 1950-60- tallet har antropologiske<br />
studier vært rettet mot hvilken<br />
funksjon heksemagien har. Man forlot<br />
studiet av det usynlige og mystiske,<br />
og rettet blikket mot sosiale forhold.<br />
Studiene viste at heksebeskyldninger<br />
var hyppigere i samfunn hvor den<br />
sosiale orden var ustabil og relasjoner<br />
hadde brutt sammen. Vi står overfor<br />
en kompleks situasjon hvor både politiske,<br />
økonomiske, sosiale og ikke<br />
– Før i tiden var det<br />
eldre mennesker, særlig<br />
kvinner, som ble anklaget<br />
for å være hekser.<br />
minst trosmessige forhold spiller inn.<br />
Før i tiden var det eldre mennesker,<br />
særlig kvinner, som ble anklaget for å<br />
være hekser. I dag ser vi at troen på<br />
heksenes magi brer seg i afrikanske<br />
land sør for Sahara. Dette er stikk i<br />
strid med hva man tidligere trodde,<br />
nemlig at slike forestillinger og sosiokulturelle<br />
praksiser ville forsvinne over<br />
tid. Forestillingene er imidlertid opprettholdt,<br />
transformert og tilpasset sam -<br />
tidens kontekst. Nåtidens fenomen<br />
kan derfor ikke tilskrives «afrikansk<br />
tradisjon» alene.<br />
Misjonering<br />
Det er kristendommen som synes å ha<br />
lyktes best med misjonering i deler av<br />
Afrika. I forhold til eksempelvis islam,<br />
fremheves særlig to grunner til dette:<br />
For det første oversettelse av religiøse<br />
tekster. Bibelen ble tidlig oversatt til<br />
lokale språk. Så er ikke tilfellet med<br />
Koranen fordi islam betrakter arabisk<br />
som et hellig språk som ikke lar seg<br />
oversette. Det andre poenget er at<br />
heksemagien så lett lar seg integrere i<br />
kristendommen idet den har blitt personifisert<br />
og assosiert med djevelen<br />
eller Satan. Dette i motsetning til<br />
islam som snakker om sataner - altså i<br />
flertall. På den annen side står også<br />
islam i kontrast til heksemagien ved
17<br />
sin bruk av talismaner og andre motkrefter<br />
som advarer og motarbeider<br />
heksenes spill og angrep.<br />
Det er likevel kristendommen som<br />
har øvet størst innflytelse, og slik sett<br />
bidratt til en omforming av tradisjonell<br />
afrikansk tro og praksis.<br />
Pinsevekkelsens virkning<br />
I dagens Nigeria utnytter pinsekristne<br />
pastorer i mange tilfeller hekseanklagene<br />
til egen fordel – ikke minst økonomisk.<br />
Pinsebevegelsens tilhengere<br />
sier seg å erfare Den Hellige Ånd som<br />
en overnaturlig kraft. Møtene deres er<br />
preget av sang, bønn, bekjennelser,<br />
tungetale, håndspåleggelse og mirakler.<br />
Søkelyset er rettet mot evnen til<br />
å bruke Den Hellige Ånd mot en satanisk<br />
verden inkarnert i hekser og onde<br />
ånder. Pastorene opererer dypest sett i<br />
en demonisert verden hvor kampen<br />
står mellom gode og onde krefter. De<br />
slåss mot heksemagien i Guds navn og<br />
identifiserer hekser gjennom drømmer<br />
og visjoner. Deretter tilbyr de be hand -<br />
ling - også eksorsisme. Dette, ofte voldelige,<br />
åndelige arbeidet holder liv i<br />
og forsterker troen på heksenes magi og<br />
øker dermed anklagene. Jo mer Guds<br />
tjenere slåss mot heksemagien, jo mer<br />
blir de involvert i å utdrive det onde,<br />
noe som til syvende og sist intensiverer<br />
heksejakten. Pastorene oppfatter seg<br />
som utvalgt av Gud gjennom guddom -<br />
melig åpenbaring. De kompletterer<br />
arbeidet til tradisjonelle behandlere<br />
(heksedoktorer) som også kjemper mot<br />
ondsinnet heksemagi ved å peke ut<br />
sannsynlige hekser. Pinse kristne pastorer<br />
har lyktes i å komme afrikansk<br />
tro og adferd (magi, transer, besettelser)<br />
i møte.<br />
Demonisering<br />
I boken Europas indre demoner (1997)<br />
tar professor Norman Cohn (1915-<br />
2007) for seg forestillinger og stereotypier<br />
som ledet frem til de europeiske<br />
hekseprosessene. Han skriver:<br />
«De store hekseforfølgelsene kan<br />
faktisk betraktes som et perfekt eks -<br />
empel på massemord på uskyldige<br />
mennesker gjennomført av et byråkrati<br />
som handlet i overensstemmelse med<br />
trosoppfatninger som var ukjente og<br />
som ble forkastet i tidligere århundrer,<br />
men som nå ble tatt for gitt, for å være<br />
selvinnlysende sannheter. Dette illustrerer<br />
tydelig både evnen den menneskelige<br />
fantasi har til å bygge opp en<br />
– I den kristendominerte<br />
Akwa Ibom State, Nigeria,<br />
lider ca.10.000 barn på grunn<br />
av heksebeskyldninger.<br />
stereotypi og dens motvilje mot å stille<br />
spørsmålstegn ved stereotypiens holdbarhet<br />
straks den er allment godtatt.»<br />
Cohns innsikt er verdt å tenke<br />
over, fordi historien stadig ser ut til å<br />
gjenta seg. Bak det hele ligger noen,<br />
eller mange menneskers behov for<br />
renhet, renselse – ubesudlede kategorier.<br />
Renselsen består i å utslette mennesker<br />
man tror er bærere av det onde.<br />
Menneskerettigheter<br />
I Botswana, Kamerun, Ghana, Namibia,<br />
Nigeria og Tanzania har henrettelser av<br />
påståtte hekser nådd et alarmerende<br />
nivå. I den kristendominerte Akwa<br />
Ibom State, Nigeria, lider ca.10.000<br />
barn på grunn av heksebeskyldninger.<br />
Dette ifølge en undersøkelse fra 2009.<br />
Barna støtes ut, tortureres og tas til og<br />
med av dage under pinsepastorers og<br />
heksedoktorers forsøk på å drive ut<br />
onde ånder.<br />
Menneskerettighetene skal ivareta<br />
både den enkeltes trosfrihet og barns<br />
rettigheter. Grensen går ved kriminelle<br />
handlinger. Da skal, i prinsippet, rettssystemet<br />
tre i kraft. Derfor jobber lokale<br />
humanistorganisasjoner også med å<br />
reformere lovverket. Det vil si å avkriminalisere<br />
heksemagi samt å kriminalisere,<br />
stille for retten, religiøse ledere<br />
og heksedoktorer som skader barn.<br />
Les mer om HAMUs arbeid på www.human.no.<br />
Litteratur<br />
Alver, Bente Gullveig (2008):<br />
Mellem mennesker og magter. Magi i hekseforfølgelsernes<br />
tid.<br />
Hagen, Rune Blix (2003): Hekser.<br />
Fra forfølgelse til fortryllelse.<br />
Unicef, April 2010:<br />
Children Accused of Witchcraft. An anthropological<br />
study of contemporary practices in Africa.
18<br />
HISTORIEGLIMT av Inger Marie Helle<br />
Fra trolldom til kvakksalveri<br />
I Bygde-Norge er det funnet mange håndskrevne<br />
svartebøker. Svarteboka er det norske navnet på en<br />
trolldomsbok som i en del land omtales som Cypri -<br />
anus, etter den romersk-katolske martyr, helgen og<br />
biskop Cyprianus (ca.300) fra Antiokhia. En del av<br />
bøkenes innhold var magiske tegn, trylle- og besvergelsesformularer<br />
iblandet middel aldersk heksetro,<br />
norrøne trolldomsråd samt oppskrifter på husråd og<br />
amuletter. Det var først og fremst i prestelig tradisjon<br />
denne type svartebøker var nedskrevet. Dikterpresten<br />
Petter Dass (1647-1707) hadde sitt virke under<br />
hekse forfølgelsene. I Nordlands trompet plasserer han<br />
for eksempel samenes trolldomsevner inn i en kirkelig-religiøs<br />
sammenheng: Bak disse hedningenes<br />
gjerninger er det ingen ringere enn djevelen som står<br />
bak og styrer. Petter Dass, som så mange andre prester<br />
i samtiden, tvilte ikke på trolldommens realitet.<br />
Han fikk selv ry på seg for å være en trolldomskyndig<br />
prest. Trolldomslovene i Norge ble opphevet i 1842.<br />
De ble da erstattet av kvakksalverloven.
Bøker fra <strong>Human</strong>ist forlag<br />
<strong>Human</strong>ist Forlag har et bredt utvalg av bøker, se www.humanistforlag.no for den fulle oversikten. Som medlem av <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong><br />
<strong>Forbund</strong> får du 25 % rabatt. Her har vi plukket ut to av bøkene:<br />
Levi Fragell:<br />
Vi som elsket Jesus<br />
Memoarer<br />
Levi Fragells memoarer er en fortelling om et liv<br />
som til nå har rommet enorme kontraster. Boka er<br />
ikke bare et tidsbilde fra et miljø og en barndom<br />
som er ukjent for de fleste, men også en reise i et<br />
menneskes åndelige utvikling som få har måttet<br />
gjennomgå.<br />
Han skriver vakkert og respektfullt om sin<br />
barndom, sine foreldre og det miljøet han vokste<br />
opp i, samtidig som han tar et knallhardt oppgjør<br />
med det han senere selv også skulle bli en del av<br />
som aktiv, reisende predikant for pinsebevegelsen<br />
i Norge. Nå 2. opplag med nytt forord og appendiks!<br />
Levi Fragells betydning for samfunnsdebatten<br />
i Norge har vært og er fremdeles stor. Hans<br />
person vil for alltid bli forbundet med brennende<br />
engasjement, enten som generalsekretær i<br />
<strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong>, president for den internasjonale<br />
humanistiske union (IHEU) eller som aktiv<br />
samfunnskritiker.<br />
De som leser denne boken vil takke sin Gud for hva de har<br />
blitt spart for …<br />
Professor Bernt Hagtvet, Fri Tanke<br />
Når nyateismens stjerner bruker enten logikkens kalde stål<br />
(Christopher Hitchens) eller vitenskapens slegge (Richard<br />
Dawkins) har ingen av dem sprengkraft nok til å rokke dem<br />
det virkelig angår. Det har Levi Fragell.<br />
Forfatter Torgrim Eggen, Klassekampen<br />
Mona Ringvej:<br />
Makten og ordene<br />
Demokrati og ytringsfrihet fra Athen til Eidsvoll<br />
Historien om demokratiet er ikke bare en fortelling<br />
om vekst der seierherrene hadde rett hele<br />
tiden. Her finner man også kamper i gråsonen,<br />
motstand, og en rekke glemte demokratiske<br />
nederlag. Tapte kamper der de som har vært utestengt<br />
fra maktens arenaer har vist politisk interesse<br />
og årvåkenhet, uten å finne et politisk utløp<br />
for dette. Fortidens forkjempere for disse tapte<br />
kampene blir i denne boken gjenstand for undersøkelser<br />
som ikke tar deres tap og glemsel som<br />
en selvfølge. Demokratiske kamper er blitt slått<br />
ned, ikke fordi forkjemperne tok feil, var for voldelige,<br />
apatiske eller politisk umodne, men fordi<br />
demokrati simpelthen aldri har vært noen lett<br />
kamp, og ofte er blitt møtt med motstand fra<br />
maktens korridorer. Slike kamper har vært<br />
utkjempet som slag for og med ordenes makt,<br />
først og fremst. I denne boken beskrives derfor<br />
øyeblikk i historien der ordenes makt har vært<br />
omstridt eller feiret, hatet og elsket:<br />
– Demokratiet i Athen, der folket hadde makten<br />
og borgerne tok ordet i forsamlingen.<br />
– Revolusjonen i Frankrike, der folket ble bedt<br />
om å tie etter flere års aktiv forsamlingsvirksomhet.<br />
– Våre egne menn på Eidsvoll, som sammen<br />
skapte en grunnlov ingen kunne ha laget alene.<br />
Felles for dem alle var at de produserte makt og<br />
politikk i møte med andre. Hvor er disse møteplassene<br />
i dag Hvor er det blitt av folk
Facebook og<br />
aktivitetskalender:<br />
Siden Norsk Tipping ble etablert, har hele overskuddet gått til samfunnsnyttige formål. Med<br />
grasrotandelen kan du som spiller være med å øremerke hva noe av overskuddet skal gå til.<br />
Du kan velge hvilket lag eller forening som får fem prosent av din spillerinnsats. Altså:<br />
Dersom du spiller lotto for hundre kroner, går fem kroner til din grasrotmottaker. Og best av<br />
alt: Din innsats, premie eller vinnersjanse vil ikke reduseres!<br />
Asker lokallag<br />
Asker lokallag er registrert som mottaker av grasrotandelen. Se www.human.no/asker for<br />
informasjon om hvordan du kan støtte dette lokallaget!<br />
Oslo fylkeslag<br />
I fjor fikk Oslo HEF inn kr. 23.800 fra Norsk Tipping. Dette gikk uavkortet til et prosjekt som<br />
jobber for avskaffelse av hekseforfølgelse av barn i Nigeria (se artikkelen om moderne heksetro<br />
på side 14-17 i dette <strong>Human</strong>us). Se www.human.no/oslo for informasjon om hvordan du<br />
kan støtte fylkeslaget med grasrotandelen. Der finner du også mer informasjon om prosjektet<br />
i Nigeria.<br />
Hold deg<br />
oppdatert på<br />
Fritanke.no<br />
Fritanke.no er en nettavis for livssyn og<br />
livssynspolitikk. Her er det både nyheter,<br />
reportasjer, kommentarer og debatter.<br />
Siste nytt ligger alltid på forsiden til<br />
<strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong>: www.human.no.<br />
Både Oslo og Akershus har grupper på<br />
facebook, og bruker aktivitetskalenderen<br />
i den nye nettsideløsningen vår.<br />
Facebookgrupper:<br />
«<strong>Human</strong>ister i Oslo»<br />
«<strong>Human</strong>ister i Akershus»<br />
Kalender:<br />
www.human.no/oslo<br />
www.human.no/akershus<br />
Har du en<br />
e-postadresse<br />
Antakelig, men den har ikke vi.<br />
Gjør noe med det nå! Du hører lite fra<br />
oss, og vi får ikke e-posten fram til deg!<br />
Hvis du ønsker elektronisk informasjon<br />
fra oss en gang iblant når viktige ting<br />
skal skje, så vær så snill og sende oss<br />
din e-postadresse.<br />
Send navnet ditt og e-postadressen til:<br />
medlem@human.no<br />
Tusen takk for at du hjelper oss å bli<br />
flinkere med medlemsinformasjon!
21<br />
Inspirerende miniseminar<br />
Etter fylkesårsmøtet en lørdag midt i mars deltok tillitsvalgte fra hele<br />
Akershus på miniseminar på <strong>Human</strong>ismens hus. Ulike innledere hadde fått<br />
en halvtimes tid hver, og samlet sett gav deltagerne en god oppdatering på<br />
hva fylkeslaget og nasjonalleddet i HEF er opptatt av for tiden. Men ikke minst<br />
viktig var praten mellom engasjerte tillitsvalgte under middagen etterpå!<br />
Tekst og foto: Bjørnar K. Grønhaug<br />
Biblioteket<br />
på <strong>Human</strong>ismens hus<br />
Det ligger et lite bibliotek i kjelleren<br />
på <strong>Human</strong>ismens Hus i St. Olavs gate<br />
27 i Oslo. En boksamling for aktive<br />
og/eller interesserte i <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong><br />
<strong>Forbund</strong>. 7.000 bøker og et godt ut -<br />
valg av tidsskrifter om bl.a. tro og livssyn,<br />
ateisme og fritenkeri, livsriter og<br />
religionsundervisning.<br />
Gode sittestoler for lesning, og et lite<br />
bord med stoler rundt for mulig<br />
gruppearbeid. Ikke utlån uten spesialavtale,<br />
men tilgjengelig for studenter<br />
og andre interesserte i vanlig arbeidstid<br />
på hverdagene. Vår bibliotekar<br />
Knut A. Berg har som motto: «Hvis<br />
du vil vite noe, spør en bibliotekar.»<br />
Han kan kontaktes på e-postadressen<br />
knut.a.berg@human.no.<br />
Lørdag 19. mars var det årsmøte i<br />
HEF Akershus. Regnskapet for<br />
2010 ble godkjent, og budsjettet<br />
for 2011 vedtatt. De av fylkesstyret<br />
som sto på valg, ble gjenvalgt, og<br />
dyktige folk sendes som delegater<br />
på landsmøtet i slutten av mai. Snipp,<br />
snapp, snute, så var det eventyret<br />
ute, og det neste kunne begynne.<br />
Det var nemlig en gang i 2010<br />
at en HEF-luring fant på at det<br />
skulle gjøres noe mer ut av disse<br />
kjedelige årsmøtene. Derfor ble<br />
det i år arrangert miniseminar i<br />
forbindelse med årsmøtet. Semi -<br />
naret var åpent både for årsmøtedeltagere<br />
og andre interesserte.<br />
Gjennom korte innlegg fikk vi en<br />
presentasjon av de nye nettsidene<br />
som ble lansert i mars, bruken av<br />
video på nett, kommende høsts<br />
«<strong>Human</strong>istisk uke», kampanjen<br />
«Ingen liker å bli lurt» og retorikk.<br />
Det hele ble avrundet med et glass<br />
før maten, akkompagnert av satirikeren<br />
Dagfinn Nordbø, som åpnet<br />
latterdørene på både gammel og ung.<br />
Fulle av inspirasjon samlet folket<br />
seg på middag på Café Europa.<br />
Der myldret det av idéer og tanker<br />
som kan settes ut i livet. Det ble<br />
nevnt konkurranser, filming av lokale<br />
hendelser, musikkvideo, sammenslåing<br />
av lokallag i kampen for<br />
fleksible seremonirom – og hvorfor<br />
ikke sette opp en god, gammel<br />
stand, slik som før, var det noen som<br />
mimret. Etter hvert som timene gikk,<br />
gjorde menneskene det samme, så<br />
det gjenstår ennå å se hva som blir<br />
ut av dette eventyret…
22<br />
Av Ronnie Johanson<br />
Det stygge r-ordet<br />
Jeg leser i Aftenposten om en 11-åring<br />
som ble fraranet mobilen sin. Signale -<br />
ment på tyven: Han var mørk og hadde<br />
oransje genser. For noen år siden ville<br />
dette ha betydd at fyren var mørkhåret.<br />
Slik språket er blitt, har jeg mistanke<br />
om at han var mørkhudet, men det er<br />
det visst ikke lov å si. For ikke å snakke<br />
om «neger». Da ville asiater vært utelukket,<br />
men samtidig ville journalisten<br />
ha blitt avslørt som rasist.<br />
Vi var 40.000 som gikk i tog mot<br />
rasisme etter drapet på Benjamin Her -<br />
mansen. I sin tale sa Jens Stoltenberg<br />
at det må ikke være lov engang å hentyde<br />
til folks hudfarge. Så da blir spørsmålet:<br />
Hvorfor ble egentlig Benjamin<br />
drept Jeg har en mistanke om at det<br />
hadde med hudfargen hans å gjøre,<br />
men det skal det ikke snakkes om. Da<br />
blir det ikke lett å bekjempe rasisme.<br />
På den annen side fins det ikke ulike<br />
raser, etter hva jeg blir fortalt. Så fint,<br />
da fins det vel ikke rasisme heller<br />
Selv forskere tør ofte ikke bruke<br />
ordet «rase» lenger, og skriver det i<br />
gåseøyne når de har bruk for det. For<br />
det har de. Befolkningsgrupper som<br />
har utviklet seg isolert har gjennomgående<br />
en del særtrekk når det gjelder<br />
genetiske egenskaper, selv om hudfarge<br />
er et uegnet kriterium for å skille<br />
dem. F.eks. er det større genetisk forskjell<br />
mellom buskmenn/khoi-khoi og<br />
andre fargede afrikanere, enn det er<br />
mellom de sistnevnte og hvite. (En sak<br />
for seg er at det finnes alle mulige<br />
overgangsformer mellom ulike raser.)<br />
Men hvorfor skal vi i det hele tatt<br />
bry oss om raseforskjeller Den viktigste<br />
grunnen er at enkelte slike forskjeller<br />
(særlig noe så ubetydelig som<br />
hudfarge) har gitt opphav til rasisme.<br />
Som må bekjempes med opplysning,<br />
ikke obskurantisme. En annen grunn<br />
er at enkelte legemidler virker ulikt<br />
for ulike etniske grupper (sic; også jeg<br />
kvier meg for å bruke r-ordet.) Det<br />
samme gjør drikkevarer som melk og<br />
alkohol. Japanere blir visstnok lettere<br />
fyllesjuke enn vi gjør, og bør ikke drikkes<br />
under bordet (det bør for øvrig ingen).<br />
Rasisme betyr å anse en annen rase<br />
som mindreverdig, eller å diskriminere<br />
på grunnlag av rase. I FNs menneskerettserklæring<br />
heter det at «En -<br />
hver har krav på alle de rettigheter og<br />
friheter som er nevnt i denne erklæring,<br />
uten forskjell av noen art, for<br />
eksempel på grunn av rase, farge, kjønn,<br />
språk, religion». Skal vi som gode anti -<br />
rasister fjerne ordet «rase» her<br />
Det hevdes at bondevikregjeringen<br />
definerte rasisme som «ideen om at det<br />
finnes ulike raser eller etniske grupper<br />
som har ulike egenskaper». Ordene er<br />
tatt fra en handlingsplan fra 2002, men<br />
er tatt ut av sammenhengen. For fortsettelsen<br />
lød: «og at disse ulikhetene legi -<br />
timerer negativ forskjellsbehandling».<br />
Dermed er jeg kanskje ikke å anse som<br />
rasist allikevel, i Bondeviks forstand.
KONTAKTINFO<br />
23<br />
OSLO FYLKESLAG<br />
www.human.no/oslo<br />
Styreleder Mette Løvvig Nordhus<br />
Adresse <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong><br />
Oslo fylkeslag<br />
St. Olavs gate 27<br />
0166 Oslo<br />
Telefon 23 15 60 60<br />
Telefaks 23 15 60 75<br />
E-post oslo@human.no<br />
Kontortid man-fre 09.00-15.00<br />
Telefontid 10.00-14.00 (sommertid)<br />
Kontorleder/org. sekr. Inger Marie Helle<br />
Telefon: 23 15 60 65<br />
E-post:<br />
inger.marie.helle<br />
@human.no<br />
Org. sekr.<br />
Kari-Mette Klever<br />
Telefon: 23 15 60 62<br />
E-post:<br />
kari-mette.klever<br />
@human.no<br />
Org. sekr<br />
Anne Brinch Skaara<br />
Telefon: 23 15 60 63<br />
E-post:<br />
anne.brinch.skaara<br />
@human.no<br />
Kontorsekretær Lisbeth Hvalby,<br />
Telefon: 23 15 60 60<br />
E-post:<br />
lisbeth.hvalby@<br />
human.no<br />
Org.sekr.<br />
Christoffer<br />
Bekeng Larsen<br />
Telefon: 23 15 60 87<br />
E-post:<br />
christoffer.b.larsen<br />
@human.no<br />
AKERSHUS FYLKESLAG<br />
www.human.no/akershus<br />
Styreleder<br />
Ingeborg Sutterud<br />
Adresse <strong>Human</strong>-<strong>Etisk</strong> <strong>Forbund</strong><br />
Akershus fylkeslag<br />
St. Olavs gate 27<br />
0166 Oslo<br />
Telefon 23 15 60 80<br />
Telefaks 23 15 60 75<br />
E-post akershus@human.no<br />
Kontor-/telefontid 10.00-15.00 (sommertid)<br />
Org. sekr. Moa Myklebust<br />
Telefon: 23 15 60 81<br />
E-post: moa.myklebust@human.no<br />
Org. sekr. Kitty Larsgaard<br />
Telefon: 23 15 60 82<br />
E-post: kitty.larsgaard@human.no<br />
Kontorsekr. Eva Meyer<br />
Telefon: 23 15 60 83<br />
E-post: eva.meyer@human.no<br />
Org. sekr. Christoffer Bekeng Larsen<br />
Telefon: 23 15 60 87<br />
E-post: christoffer.b.larsen@human.no<br />
LOKALLAG I AKERSHUS<br />
Se www.human.no/akershus<br />
Mandagsttreff på kafé<br />
Vi inviterer til uformelt møte med andre<br />
huma nister midt i Oslo sentrum. Ingen<br />
påmelding – kom innom for en prat med<br />
andre HEF-medlem mer! Mulighet for å<br />
kjøpe både mat og drikke.<br />
Kveldens hovedtema annonseres i god tid<br />
på nettsidene våre. Vi velger ordstyrer. Etter<br />
en stund går vi over til friprat. Vi bestemmer<br />
også et diskusjonstema for neste treff.<br />
Sted:<br />
Stortorvets Gjestgiveri i Oslo sentrum. Vi<br />
møtes i kaféen i 1. etasje med inngang fra<br />
Grensen, avdelingen uten spiseplikt. Se<br />
etter HEF-bordfane!<br />
NB! Stortorvets Gjestgiveri har stengt i<br />
juli. Derfor møtes vi mandag 25. juli på<br />
Byråkrat, Grensen 10. Vi fortsetter like<br />
godt mandag 29. august på Byråkrat.<br />
Stadig fra kl. 18.<br />
De neste mandagskveldene fra kl. 18:<br />
30. mai<br />
27. juni<br />
25. juli (Byråkrat)<br />
29. august (Byråkrat)<br />
29<br />
Se www.human.no/oslo eller www.human.no/<br />
akershus for dagens tema eller ev. endringer.
P OS T E N NOR G E<br />
P<br />
.<br />
P.<br />
T A L T<br />
BVennligst meld fra om ny varig adresse -<br />
P O R<br />
T O<br />
B<br />
E<br />
endring. Ring 23 15 60 00, eller send en<br />
epost til: adresse@human.no