Familiesolidariteten - Seniorsaken
Familiesolidariteten - Seniorsaken
Familiesolidariteten - Seniorsaken
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
eldrene. Individualisme betyr ikke<br />
brudd med familien. Sannsynligvis<br />
har det aldri før i historien vært<br />
så mye kontakt mellom barnebarn<br />
og besteforeldre som i dag.<br />
- Hver generasjon har forskjellige<br />
livserfaringer i forhold til sine<br />
foreldre. Vi bruker mer penger<br />
på oss selv, men det skjer ikke på<br />
bekostning av familien. Når noe<br />
skjer, stiller vi opp. Det hevdes at<br />
folk i dag bare tenker på seg selv. Slik<br />
er det ikke, sier Svein Olav Daatland.<br />
”Familierelasjonene er<br />
sterkere nedover enn<br />
oppover i familielinjen,<br />
og barna er i så måte<br />
viktigere for foreldrene<br />
enn omvendt.”<br />
En individualistisk kultur<br />
Individualisme er ikke bare<br />
et moderne fenomen i Norge.<br />
Holdningen går langt tilbake i historien.<br />
Hvis man hadde tilstrekkelige<br />
ressurser, har nordmenn alltid ønsket<br />
sitt eget hushold og sin egen familie<br />
fremfor å bo sammen med slekten.<br />
Folk har ventet med å gifte seg til de<br />
har hatt råd til å skaffe seg et sted<br />
å bo. Slik er det ikke nødvendigvis i<br />
andre kulturer der klanens interesser<br />
går foran individets. I vår kultur<br />
kommer individets interesser først.<br />
Man hjelper, hvis man kan.<br />
Foreldregenerasjonen har aldri helt<br />
kunnet stole på barnas hjelpevillighet.<br />
Denne holdningen gjenspeiles<br />
i kårkontraktene på landet, som<br />
til dels har vært svært detaljerte<br />
med hensyn til de ytelsene de<br />
gamle skal ha krav på. Den samme<br />
usikkerheten hos foreldregenerasjonen<br />
ligger nok også bak Det<br />
Fjerde bud – bestemmelsen om<br />
at barna skal elske sine foreldre,<br />
tyder på at familieforhold både<br />
skaper og løser problemer – og at<br />
dette også var tilfelle i oldtiden.<br />
- Tidligere hadde vi i Norge en<br />
lovmessig forpliktelse til å ta seg<br />
av familiemedlemmer, forteller<br />
Svein Olav Daatland. Den plikten<br />
ble opphevet i 1965. Lovmessig<br />
forpliktelse består imidlertid i land<br />
som Tyskland, Frankrike og Spania<br />
– dessuten i de fleste land ellers i<br />
verden. Unntaket er Skandinavia,<br />
Nederland og de anglosaksiske.<br />
I disse landene er de offentlige<br />
omsorgstjenestene rettet mot<br />
individer, mens andre velferdsstater<br />
innretter hjelpen mot familien. Vi<br />
har dessuten offentlige tjenester<br />
på områder som i andre land<br />
oppfattes som familiens ansvar.<br />
Norsk helse- og sosiallovgivningen<br />
(Lov om sosiale tjenester<br />
i kommunen) gir en rett til visse<br />
tjenester. Problemet er naturligvis<br />
at denne retten oppstår etter visse<br />
ikke helt klare kriterier, og derfor<br />
er avhengig av at de ansvarlige<br />
myndighetene i kommunen vurderer<br />
ditt behov som så tungtveiende at<br />
det faller inn under loven. Imidlertid<br />
er det ikke relevant for kommunen å<br />
nekte deg hjelp under henvisning til<br />
at du har barn som kan hjelpe deg.<br />
Velferdsstaten styrker familien<br />
- Noen har hevdet at velferdsstaten<br />
svekker generasjonssolidariteten. Det<br />
er ikke tilfelle, hevder Svein Olav<br />
Daatland. Solidariteten består som<br />
før. At vi har fått bedre pensjoner<br />
har ikke ført til at vi er mindre glade<br />
i hverandre. Tvert i mot betyr velstanden<br />
at de eldre ikke lenger er en<br />
økonomisk belastning for barna og<br />
at familien har fått ressurser til å løse<br />
mange oppgaver. Velferdsstaten er<br />
avhengig av familien – samtidig som<br />
den har styrket de eldres posisjon i<br />
familien og i relasjonen til barna.<br />
Litteratur:<br />
• ”Den fjerde alderen”, Tor Inge<br />
Romøren. Han er kommunelege<br />
i Larvik og studerte på 1980-tallet<br />
livsløpet til en gruppe eldre i<br />
distriktet.<br />
• ”Øktindividualisering og omsorgsrelasjoner<br />
i familien”, Heidi Gartun.<br />
• ”Familie, velferdsstat og aldring”,<br />
Svein Olav Daatland og Katharina<br />
Herlofsen. Tidsskriftet ”Aldring<br />
og livsløp”, nr 2 – 2003.<br />
Fakta<br />
• 20 prosent ser minst ett av<br />
barna daglig.<br />
• 70 prosent har kontakt ukentlig<br />
eller oftere.<br />
• Foreldregenerasjonen er netto<br />
givere frem til de er i 70-årene.<br />
• Barna hjelper de eldre praktisk og<br />
de eldre hjelper barna økonomisk.<br />
• Hele 87 prosent av barna hevder<br />
de har hjulpet sine foreldre.<br />
• Hele 80 prosent av foreldrene<br />
oppgir at de har et nært eller<br />
veldig nært familiesamhold.<br />
Dette er NOVA<br />
Norsk Institutt for forskning om<br />
oppvekst, velferd og aldring (NOVA),<br />
er et statlig sosialforskningsinstitutt,<br />
organisert som et forvaltningsorgan<br />
med særskilte fullmakter.<br />
Administrativt er instituttet<br />
underlagt Kunnskapsdepartementet.<br />
Instituttet har som formål å drive<br />
forskning og utviklingsarbeid som<br />
kan bidra til økt kunnskap om sosiale<br />
forhold og endringsprosesser. Det<br />
skal fokuseres på problemstillinger<br />
om livsløp, levekår og livskvalitet<br />
samt velferdssamfunnets tiltak<br />
og tjenester.<br />
40