Familiesolidariteten - Seniorsaken
Familiesolidariteten - Seniorsaken
Familiesolidariteten - Seniorsaken
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
som fedre. Menn har oftere en brå<br />
død, og klarer seg gjennomsnittlig<br />
med to års omsorgsbehov.<br />
Hjelperaten er meget høy i Norge.<br />
Hele 87 prosent av barna hevder<br />
de har hjulpet sine foreldre.<br />
Emosjonell støtte er den vanligste<br />
bistanden mellom eldre foreldre<br />
og voksne barn. Nær halvparten<br />
av barna sier også at de får slik<br />
støtte. Norske barn er dessuten<br />
minst like tilbøyelige til å gi<br />
foreldrene hjelp i huset som i de<br />
øvrige landene som var med i<br />
undersøkelsen fra 2000-2001.<br />
- Du er vanligvis i 50-60-årene<br />
før dine foreldre får problemer.<br />
Når man er yrkesaktiv, kan det<br />
bli en belastning, sier Svein Olav<br />
Daatland. Eget yrke og familiens<br />
behov, kan bli en klemme. Denne<br />
situasjonen rammer ganske mange.<br />
Men den varer en forholdsvis kort<br />
tid. Livet stiller krav, man kan<br />
ikke bare surfe. Sykdom og død er<br />
realiteter i alles menneskers liv.<br />
Konflikter svekker samholdet<br />
Utveksling av hjelp og tjenester er<br />
en del av omgangsformen i familien.<br />
Hva og hvor mye som gis og fås er<br />
avhengig av behovene, men varierer<br />
også med hvor sterkt eller svakt<br />
samholdet er. De fleste foreldre gir<br />
uttrykk for stor grad av emosjonell<br />
nærhet til sine voksne barn. Hele 80<br />
prosent av foreldrene oppgir at de<br />
har et nært eller veldig nært samhold.<br />
Barna gir også uttrykk for nærhet<br />
i relasjonen, selv om de gjør det<br />
i noe mindre grad enn foreldregenerasjonen.<br />
Forklaringen er at foreldre<br />
investerer mer i forholdet til barna<br />
enn omvendt og har derfor også<br />
større interesse av å underkommunisere<br />
det som måtte skille dem.<br />
- Familierelasjonene er sterkere<br />
nedover enn oppover i familielinjen,<br />
og barna er i så måte viktigere for<br />
foreldrene enn omvendt, forteller<br />
Svein Olav Daatland. Det er især<br />
den emosjonelle nærheten man<br />
verner om, og eldre foreldre mer<br />
enn voksne barn. Så kan det være at<br />
det fra tid till annen kan være noe<br />
uenighet. Toleransen for strid og<br />
konflikter er imidlertid mindre fra<br />
foreldrenes enn fra barnas side, og<br />
denne toleransen synker med alderen.<br />
Forskjellene mellom familiene<br />
er store. Bort imot en fjerdedel<br />
har ikke barn. Andre har så<br />
mye familie at det er vanskelig å<br />
avvikle juleselskapene. Dernest er<br />
samholdet i familien er avhengig<br />
av visse faktorer. Den gjensidige<br />
ressursutvekslingen er størst der<br />
familiemedlemmene føler seg nær<br />
hverandre, er relativt enige og står<br />
hverandre nær i verdispørsmål.<br />
Skilsmisse svekker samholdet. Særlig<br />
gjelder det forholdet til fedrene. Med<br />
tanke på hjelp og støtte fra barna,<br />
er skilsmisse en opplagt risikofaktor<br />
for far. På den annen side er det ikke<br />
registrert noen forskjell i samholdet i<br />
familien på grunn av at foreldrene er<br />
samboende og ikke gift. For Norges<br />
del er samboskap institusjonalisert<br />
som samlivsform. Jo vanligere en<br />
samlivsform er, jo mindre risiko.<br />
Vestlig historie er full av<br />
generasjonskonflikter. Når den<br />
ene generasjonen erstatter den<br />
andre, skjer det ofte med opprør<br />
og brudd. Mange regner det som<br />
en styrke i vestlig kultur, fordi det<br />
skaper en åpning for en endring.<br />
- Generasjonskonfliktene går<br />
gjerne i bølger, fastslår Svein Olav<br />
Daatland. Som 15-20-åring er det<br />
for det meste vennene som teller.<br />
Holdningen endrer seg etter at<br />
man har stiftet familie og fått egne<br />
barn. Da oppsøker man bestefor-<br />
39