Jeg savner pasientene - Seniorsaken
Jeg savner pasientene - Seniorsaken
Jeg savner pasientene - Seniorsaken
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Senior<br />
50+<br />
et magasin for seniorsaken Nr. 3, juni 09<br />
<strong>Jeg</strong> <strong>savner</strong> <strong>pasientene</strong><br />
Intervju med Jon Michelet<br />
Norskkunnskaper rev ned barrierene<br />
God personalpolitikk er god seniorpolitikk<br />
SOS-telefonen 22 36 43 00
Forebygge og rehabilitere<br />
“<br />
<strong>Seniorsaken</strong> protesterer mot det menneskesyn<br />
som ligger til grunn for slike prioriteringer.<br />
Ikke bare er det etisk feil, det er også galt ut<br />
fra sine egne premisser.<br />
“<br />
Side 2 leder<br />
Kommunebudsjettene legges i disse<br />
dager. Til tross for økte rammer, blir det<br />
kuttet i poster som det ansees unødvendig<br />
å prioritere. Vel og bra, hadde det ikke<br />
vært for at mange av disse postene dreier<br />
seg om behandling, omsorg og pleie for<br />
mennesker som har behov for samfunnets<br />
støtte og hjelp, de fleste eldre. Særlig<br />
utsatt i slike prosesser er bevilgninger<br />
til forebygging og rehabilitering.<br />
Også i år kommer det meldinger til <strong>Seniorsaken</strong><br />
om forslag til reduksjon av rehabiliteringstilbud<br />
etter skader, sykdommer<br />
og operative inngrep, samt innsparing i<br />
opptreningen for personer med varige<br />
handikap. Blant mange eksempler er en<br />
alarmerende melding fra Tromsø, der<br />
Universitetssykehuset i Nord Norge har<br />
vedtatt å legge ned Mellomveien Bo- og<br />
rehabilitering og minske rehabiliteringstilbudet<br />
på geriatrisk seksjon. Samtidig har<br />
Tromsø kommune skåret ned på antallet<br />
rehabiliteringsplasser, i tillegg til at tilbudet<br />
om logopedhjelp til pasienter som har<br />
fått afasi etter slaganfall kan bli betydelig<br />
redusert.<br />
En av forklaringene på disse årlige<br />
kuttforslagene i forbindelse med offentlige<br />
budsjettprosesser, må være<br />
kortsiktig tenkning. Sparetiltakene som<br />
ført og fremst rammer mennesker som<br />
har behov for hjelp til å klare seg selv og<br />
forbedre sin livskvalitet, er ikke umiddelbart<br />
synlige. De har følgelig små politiske<br />
konsekvenser ved at de hverken gir særlig<br />
mange ekstra stemmer eller særlig tap<br />
i velgeroppslutning. Ulempen for de som<br />
trenger offentlig hjelp, er at gevinsten<br />
først blir samfunnsøkonomisk synlig på<br />
sikt.<br />
I følge Forskrift om habilitering og rehabilitering<br />
fra Helse og Omsorgsdepartementet<br />
( 2001 med endring av 2006)<br />
kapitel 3, står det klart at ” habilitering og<br />
rehabilitering i spesialisthelsetjenesten<br />
skal inngå i tilbudet av helsetjenester som<br />
det regionale helseforetaket skal sørge<br />
for”.<br />
Målet med forebygging og rehabilitering<br />
er at folk skal bli selvhjulpne og få et<br />
bedre liv. Forebygging og rehabilitering<br />
er altså et erklært mål for det norske<br />
samfunnet. Det står ingen ting i forskriftene<br />
om at målet ikke gjelder eldre eller<br />
kronikere.<br />
Realiteten er likevel at ulykkes- og trafikkskadde<br />
i arbeidsfør alder prioriteres.<br />
Seniorer og kronikere, må finne seg i å<br />
stå langt bak i køen. Rehabilitering av<br />
eldre mennesker anses i praksis ikke som<br />
regningssvarende.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> protesterer mot det menneskesyn<br />
som ligger til grunn for slike<br />
prioriteringer. Ikke bare er det etisk feil,<br />
det er også galt ut fra sine egne premisser.<br />
All forskning viser at tilstrekkelig<br />
rehabilitering etter sykdom hos eldre<br />
bedrer funksjonsevnen og øker livskvaliteten.<br />
Politikerne bør i tillegg merke seg<br />
at rehabilitering reduserer behovet for<br />
hjemmehelp og hjemmesykepleie, samt<br />
utsetter innleggelser i sykehjem og reinnleggelser<br />
i sykehus. Her kan samfunnet<br />
spare betydelige summer. Forebygging<br />
og rehabilitering er følgelig en smart<br />
og lønnsom investering for samfunnet.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> imøteser gryende politisk<br />
nytenkning i alle partier og inviterer til et<br />
konstruktivt samarbeid.<br />
Harry Martin Svabø<br />
Styreleder
Vellykket landsmøte<br />
side 13<br />
Språket er nøkkelen til<br />
suksess side 36<br />
Tvangspensjonert i Norge side 46<br />
Innhold<br />
3 Leder<br />
4 <strong>Seniorsaken</strong>s SOS-telefon<br />
hjelper deg og dine<br />
5 Lovfestet rett til sykehjemsplass<br />
5 Eldreopprør på Ringerike<br />
6 <strong>Seniorsaken</strong> kartlegger helse-<br />
Norge<br />
8 <strong>Seniorsaken</strong>s krav til de politiske<br />
partier<br />
11 ”Eldresviket”<br />
12 En sønns rapport fra Eidsvoll<br />
13 Vellykket landsmøte<br />
16 Kom i form med<br />
<strong>Seniorsaken</strong> og SATS!<br />
26 Bli med til Tyrkia!<br />
28 Verv og vinn!<br />
32 Intervju med Michelet<br />
34 Skal snakke seniorenes sak<br />
35 Bøker av seniorer<br />
36 Språket er nøkkelen til suksess<br />
41 Med hjerte for seniordans<br />
42 God personal politikk er god<br />
seniorpolitikk<br />
44 <strong>Jeg</strong> <strong>savner</strong> <strong>pasientene</strong><br />
45 Doktor og helikopterpilot<br />
46 Tvangspensjonert i Norge<br />
– ettertraktet i utlandet<br />
48 <strong>Seniorsaken</strong>s cruise til Kiel<br />
50 Snadder i seniorklasse<br />
Senior magasinet for <strong>Seniorsaken</strong><br />
Ansvarlig redaktør: Dag Bredal • Redaksjonsråd: Liv Clemens, Tore Henning<br />
Larsen, Dag Bredal, Rolv Wesenlund, Anne Marie Ottersen og Audhild Freberg<br />
Iversen • Medlemsservice: tlf: 22 36 43 00 • Magasinansvarlig: Lokomotiv<br />
Media AS • Annonseansvarlig: Kathrine Kristiansen, Lokomotiv Media AS,<br />
992 35 020, kathrine@lokomotiv.no • Design og produksjon: Lokomotiv<br />
Media AS • Trykk: Gunnarshaug AS • Adresse: <strong>Seniorsaken</strong>, Bygdø allé 5,<br />
0257 Oslo • Tlf 22 36 43 00 • E-post: seniorsaken@kundeogmedlem.no<br />
• Forsidefoto: Tore Henning Larsen.<br />
Neste nummer av Senior kommer ut i september 2009.<br />
Faste spalter<br />
10 Nytt fra <strong>Seniorsaken</strong><br />
14 Lokallag<br />
24 Leserbrev<br />
31 Huslegen<br />
40 Gjennom en oldefars briller<br />
51 Ordleken<br />
52 Medlemssider
Side 4 Sos-telefonen<br />
Løsning i<br />
Ballangen!<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
Ballangen kommunestyre vedtok torsdag<br />
30. april å sikre ”nødvendig helsehjelp”<br />
for Kaspara Mathisen (95) gjennom en<br />
ekstraordinær bevilgning. <strong>Seniorsaken</strong><br />
trekker etter dette politianmeldelsen mot<br />
kommunen og ber samtidig fylkeslegen i<br />
Nordland avstå fra tilsynssak.<br />
• <strong>Seniorsaken</strong> vil på vegne av de<br />
pårørende takke ordfører Anne-Rita<br />
Nicklasson, rådmann Svein Ove Wiik<br />
og kommunestyret i Ballangen for vilje<br />
og evne til å komme frem til en god<br />
løsning, sier daglig leder i <strong>Seniorsaken</strong>,<br />
Tore Henning Larsen. Til tross for et<br />
klart underskudd på sykehjemsplasser,<br />
har kommunen vist at den tross alt tar<br />
ansvar for sine svakeste innbyggere og<br />
er løsningsorientert.<br />
Det var 2. april 2009 <strong>Seniorsaken</strong> på<br />
vegne av familien anmeldte Ballangen<br />
Norsk Pensjonistforbund<br />
tilretteviser <strong>Seniorsaken</strong><br />
Leder av Norsk Pensjonistforbund i Nordland,<br />
Bjørn Rønhaug, har gått skarpt ut<br />
mot <strong>Seniorsaken</strong>. I et intervju med avisen<br />
Fremover i Narvik kaller han vår politianmeldelse<br />
av Ballangen kommune ”utidig”.<br />
”Løsningen ligger i dialog der begge parter<br />
er positive bidrags ytere”, hevder Bjørn<br />
Rønhaug. Det er nettopp dialog <strong>Seniorsaken</strong><br />
har forsøkt, og vunnet frem.<br />
Bjørn Rønhaugs rørende omsorg for<br />
politikernes harde hverdag, har gjort oss<br />
svært nysgjerrige på hva Norsk Pensjonistforbund<br />
har fått ut av den påståtte<br />
dialogen med norske kommuner om<br />
eldreomsorg. Den virkeligheten <strong>Seniorsaken</strong><br />
står overfor i et stort antall kommuner<br />
er ikke bare hjerteskjærende, men også<br />
i mange tilfelle lovstridig. Gjennom vår<br />
SOS-telefon, vår landsomfattende organisasjon,<br />
juridiske ekspertise og ressursgrupper,<br />
kjemper vi hver dag for eldres<br />
kommune v/ordfører for brudd på Lov<br />
om kommunehelsetjenesten etter at den<br />
gamle damen gjennom lang tid var blitt<br />
nektet sykehjemsplass til tross for stadig<br />
dårligere helse, kombinert med angst for<br />
å være alene. De pårørende ble dermed<br />
tvunget til å passe på henne gjennom<br />
en vaktordning, som etter hvert holdt på<br />
å slite familien ut. <strong>Seniorsaken</strong> ba også<br />
fylkeslegen i Nordland reise tilsynssak.<br />
Etter at noen innledende uoverensstemmelser<br />
var ryddet av veien, viste det seg<br />
etter hvert at kommunen og <strong>Seniorsaken</strong><br />
kom frem til et omforent syn på situasjonen.<br />
På initiativ fra ordfører og rådmann<br />
besluttet kommunestyret 30. april å foreta<br />
en ekstrabevilgning som sikrer tilstrekkelig<br />
betjening til å gi Kaspara Mathisen<br />
omsorg og døgnkontinuerlig trygghet i en<br />
kommunal omsorgsbolig. Både Kaspara<br />
og hennes pårørende er fornøyde med<br />
tilbudet og har takket ja.<br />
rettigheter. Norsk Pensjonistforbund<br />
møter vi sjelden på ordførerkontorene. Så<br />
viser det seg at det ikke bare er i Ballangen<br />
Norsk Pensjonistforbund prioriterer<br />
ordførerens økonomiske bekymringer<br />
foran eldres rettigheter. Narvik kommunestyres<br />
har nå vedtatt avhjemling<br />
av Oscarsborg bo- og servicesenter til<br />
omsorgsboliger. I Norsk Pensjonistforbunds<br />
eget organ, ”Pensjonisten nr 2”,<br />
leser vi følgende: ”Denne avhjemlingen<br />
vil faktisk gi et riktigere omsorgstilbud til<br />
flere eldre i kommunen”, bedyrer ordføreren,<br />
som ikke legger skjul på at det også<br />
er en økonomisk gevinst på omleggingen.<br />
Det er jo klart at Narvik kommune må<br />
kutte kostnader; ordføreren er jo medansvarlig<br />
for den kjempesmellen kommunen<br />
gikk på med sine aksjespekulasjoner.”Nå<br />
er vi beroliget”, konstaterer Bjørn Rønhaug,<br />
leder av Norsk Pensjonistforbund i<br />
Nordland.<br />
Politianmeldelsen<br />
av Kvinnherad<br />
kommune er<br />
henlagt<br />
Vår politianmeldelse av Kvinnherad kommune<br />
v/ordfører for brudd på Lov om<br />
kommunehelsetjenesten i en annen<br />
graverende sak, er imidlertid henlagt av<br />
lensmannen med henvisning til ”bevisets<br />
stilling”. Bakgrunnen for anmeldelsen at<br />
den 88 år gamle faren til vårt medlem<br />
ble innlagt på sykehjem etter gjentatte<br />
sykehusopphold og plassert på et<br />
kombinert bad og toalett. Etter at<br />
<strong>Seniorsaken</strong> aksjonerte fikk mannen<br />
tilbake rommet sitt.<br />
Brudd på<br />
kvalitetsforskriften<br />
skal påtales av<br />
Helsetilsynet<br />
I forbindelse med den elendige eldreomsorgen<br />
i Kvinnherad kommune uttalte<br />
imidlertid helseminister Bjarne Håkon<br />
Hanssen på radio 1. april 2009 at brudd<br />
på Kvalitetsforskriften skal påtales av<br />
Helsetilsynet. Vi tar ham også denne<br />
gang på ordet og antar at det ikke var<br />
regjeringens aprilsnarr.
Lovfestet<br />
rett til sykehjemsplass<br />
Helse- og omsorgsminister<br />
Bjarne Håkon Hanssen<br />
uttaler seg kryptisk om<br />
retten til sykehjemsplass.<br />
Hva mener han egentlig<br />
Helseminister Bjarne Håkon Hanssen sa på<br />
Dagsrevyen 5. november 2008 at eldre<br />
pleietrengende i Norge har lovfestet rett til<br />
sykehjemsplass. Den 28. november utdypet<br />
han dette i et brev til stortingsrepresentant<br />
Harald T. Nesvik (Frp) som hadde stilt dette<br />
spørsmålet: ”Vil en eldre pleietrengende<br />
person, med definert behov for 24 timers<br />
pleie og omsorg, ha juridisk lovfestet rett til<br />
sykehjemsplass etter dagens regelverk”<br />
Bjarne Håkon Hanssen svarte: ”Det er den<br />
enkeltes behov som avgjør hvorvidt han<br />
eller hun har rett på en institusjonsplass.<br />
For det tilfellet representanten Nesvik viser<br />
til, vil imidlertid en person med behov for<br />
heldøgns pleie- og omsorgstjenester ha rett<br />
på sykehjemsplass, med mindre kommunen<br />
kan tilby forsvarlige og adekvate<br />
heldøgns tjenester til vedkommende i<br />
dennes eget hjem.”<br />
Etter dette bør vi kunne fastslå at vår<br />
politianmeldelse av Ballangen kommune er<br />
berettiget og godkjent av ministeren selv.<br />
Eldreopprør på Ringerike<br />
Et dødsfall på Ringerike viser tydelig forskjellen mellom<br />
sykehjem og omsorgsbolig. Jorunn Heimdal Larsen (84) ble<br />
sendt hjem til omsorgsboligen i Hertadsbygda, selv om hun var<br />
for syk til selv å trykke på alarmen. Som tidligere oversykepleier<br />
visste hun at omsorgsbolig ikke var noen holdbar løsning for<br />
syke eldre. Hun døde alene.<br />
Jorunn Heimdal Larsen var klar på det: ”Nå har politikerne fått<br />
det som de vil”, sa hun da hun ble ikke fikk sykehjemsplass,<br />
men ble plassert i en omsorgsbolig. Hun så ingen fremtid i å<br />
ligge i en seng i en leilighet, 100 prosent pleietrengende. Hun<br />
valgte det mange ville ha gjort: Hun orket ikke drikke eller spise,<br />
dette fikk være slutten.<br />
Ringerike kommune har dårlig økonomi. De gamle og syke er<br />
salderingsposten i kommunens underskuddsbudsjett. En av<br />
<strong>pasientene</strong> på Rehabiliteringsavdelingen på Austjord, hvor<br />
Jorunn Heimdal Larsen fikk god pleie, og ikke minst stimuli, har<br />
denne kommentaren: Vi burde gå i fakkeltog. 70 personer har<br />
skrevet under på et opprop. De kan ikke forstå hvorfor Heradsbygda<br />
omsorgsenter skal stenges. Jorunn Heimdal Larsen<br />
døde i en omsorgsbolig like ved sykehjemmet.<br />
Det har også vært flere avisinnlegg i lokalavisen, Ringerikes<br />
Blad. - Svært mange er opprørt, sier ett av <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
medlemmer på Ringerike, Alf Gunnar Gulbrandsen. Politikerne<br />
burde legge seg på hjertet Arnulf Øverlands ord: Du skal ikke<br />
tåle så inderlig vel, den urett som ikke rammer deg selv. Lytt til<br />
alle oss vanlige ringerikinger – prioriter mennesker fremfor<br />
kroner i grenseland.<br />
Ikke lovstridig, hevder kommunalsjef<br />
Flere er døde på Ringerike uten å få sykehjemsplass til tross for<br />
behov. Kommunalsjef Sveinung Homme bedyrer imidlertid at<br />
kommunen ikke gjør noe ulovelig. – Loven definerer retten til<br />
nødvendige helsetjenester, men sier ikke noe om hvor eller i<br />
hvilken bygning tjenesten skal gis, sier han i et intervju med<br />
Ringerikes Blad. Kommunen har vedtatt at tjenesten skal gis på<br />
”laveste effektive omsorgsnivå”.<br />
Flere seniorer på Ringerike reagerer på at eldre og pårørende<br />
skal være nødt til å brette ut livshistoriene sine i pressen for å få<br />
et forsvarlig omsorgstilbud. Jorunn Heimdal larsen fortalte sin<br />
historie. Etter avisoppslag ble det søkt om bemannet omsorgsbolig<br />
for henne. Fredag før påske fikk hun tilbud om plass i<br />
omsorgsbolig på Fossetorget i Hønefoss. Da hun skjønte at hun<br />
ikke hadde lenge igjen, takket hun nei.<br />
sos-telefonen Side 5
<strong>Seniorsaken</strong> kartlegger helse-Norge<br />
Eldreomsorgen i norske kommuner er høyst varierende. <strong>Seniorsaken</strong> har påtatt seg å kartlegge kvaliteten<br />
i helse-Norge med sikte på å finne frem til svake og sterke sider. I dette nummer bringer vi de<br />
første ”egenmeldingene” fra kommunene. Flere kommuner blir presentert i senere nummer av Senior.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> har stilt en rekke norske<br />
kommuner følgende spørsmål:<br />
• 1. Hvor mange omsorgsboliger har kommunen<br />
• 2. Hvor mange sykehjemsplasser har kommunen<br />
• 3. Hva er forholdstallet mellom antall plasser i sykehjem og<br />
innbyggere over 80 år<br />
• Har kommunen ventelister for sykehjemsplasser og<br />
omsorgsboliger<br />
• Hvilke kriterier har kommunen for å innvilge plass på<br />
sykehjem<br />
• Er det reell mulighet for fritt sykehjemsvalg i<br />
kommunen<br />
• Er det reell mulighet for bruker (pasient/pårørende)<br />
til å påvirke kommunens hjelpebehovsvurdering; slik<br />
KvalitetsForskriften for pleie og omsorg legger opp til<br />
• Hva er kriteriene for å motta hjemmehjelp i kommunen, og<br />
hvor store er egenandelene<br />
• Hva er etter Omsorgssjefens mening, de største<br />
problemene i kommunens pleie og omsorg av syke eldre<br />
• Mottar dere mange klager<br />
Side 6 <strong>Seniorsaken</strong> kartlegger helse-Norge<br />
Skedsmo<br />
kommune<br />
Kommunen har 75 institusjonsnære<br />
omsorgsboliger og 315 sykehjemsplasser<br />
– sykehjemsplassene inkluderer 2<br />
plasser på Lindrende enhet og 6 plasser<br />
på Spesialisert korttidsavdeling.<br />
Forholdstallet mellom antall plasser og<br />
innbyggere over 80 år er 19.3%.<br />
Kommunen har ventelister på sykehjemsplass.<br />
Pr. 29.01.09 sto det 18 på<br />
listen. Kriteriene for plass på sykehjem<br />
er basert på utredning eller avklaring<br />
av omsorgsnivå eller opptrening/<br />
ernæring når dette i liten eller ingen<br />
grad kan skje i hjemmet. Langtidsopphold<br />
innvilges når vedkommende<br />
ikke kan blir forsvarlig ivaretatt i eget<br />
hjem av pårørende / hjemmetjenesten.<br />
Korttidsopphold gis ved behov for<br />
avlastning. Kommunen praktiserer fritt<br />
sykehjemsvalg, når det er mulig.<br />
Pasientens ønsker tillegges alltid stor<br />
vekt ved valg av type tjenester. Ut fra<br />
sakens karakter og pasientens ønske<br />
trekkes pårørende inn.<br />
Hjemmehjelp innvilges når vedkommende<br />
ikke er i stand til eller det er<br />
meget byrdefullt å utføre renhold på<br />
egen hånd. Egenandelen beregnes ut i<br />
fra husstandens samlede nettoinntekt.<br />
For 2009 gjelder følgende:<br />
For hjemmehjelp/praktisk bistand betales<br />
enten time- eller makspris, avhengig<br />
av hvor mange timer hjelp som ytes<br />
Betalingssatsene er:<br />
Inntekts-satser Inntekt Time-pris Maks.pris/mnd.<br />
0-140.511 Under 2G 50 150<br />
140.512-210.767 2-3G 162 404<br />
210.768-281.023 3-4G 172 861<br />
281.024-351.279 4-5G 232 1.157<br />
351.280-og over 5-6G 323 1.614<br />
pr. måned. Prisen beregnes ut fra husstandens<br />
inntekt. Beregningsgrunnlaget<br />
er Folketrygdens grunnbeløp (G) for tiden<br />
kr 70 256,- pr 01.05.08<br />
Trygghets alarm: kr 2.993,- pr. år.<br />
Levering av middag: Kr 55,- pr porsjon.<br />
Betaling for korttidsopphold: Kr 118,- pr<br />
døgn. Betaling for dagopphold i institusjon:<br />
Kr 59,- pr dag. Betaling for dagsenter:<br />
kr 107,00 pr dag<br />
Problemer: Det burde vært flere<br />
omsorgsboliger med bemanning tilpasset<br />
personer med demens. Liggetiden på<br />
Ahus er lav, noe som bidrar til at både<br />
hjemmetjenesten og sykehjemstjenesten<br />
får flere kompliserte saker enn før. Dette<br />
betyr også at kommunen på kortere<br />
varsel enn tidligere må etablere heldøgns<br />
pleie og omsorgstilbud.<br />
Formelle klager er få - inntil 4-5 pr. mnd.<br />
Hovedgrunnen er et man ikke får sykehjem<br />
når man ønsker det. Imidlertid er<br />
det langt flere som synes det er urimelig<br />
at deres gamle ikke får plass. Mange klagesaker<br />
løser seg underveis, men kommunens<br />
klageorgan for helse- og sosial<br />
hadde 9 saker til behandling i 2008.<br />
Eidsvoll<br />
kommune<br />
<br />
Eidsvoll kommune har 121 sykehjemsplasser<br />
og 72 plasser i omsorgsbolig.<br />
Forholdstallet mellom antall plasser<br />
og antall innbyggere over 80 år er 0,955.<br />
Kommunen har ventelister for sykehjem/<br />
omsorgsboliger. Det er ingen reell mulighet<br />
til fritt sykehjemsvalg. Heller ikke er<br />
det noen reell mulighet for bruker (pasient/pårørende)<br />
til å påvirke kommunens<br />
faglige hjelpebehovsvurdering.<br />
Egenandelene for hjemmehjelp i kommunen<br />
står i forhold til størrelsen på<br />
pensjonen. Under 2G =150,- pr mnd, 2G<br />
– 3G = 410,- pr mnd, 3G – 4G = 790,- pr<br />
mnd. Og 4G – 5G = 1220,- pr mnd.<br />
Etter helse- og omsorgssjefens mening<br />
er de største problemene i kommunens<br />
pleie- og omsorg av syke eldre knyttet til<br />
kommunebudsjettet. Kommunen mottar<br />
årlig en del klager. <strong>Seniorsaken</strong> har klaget<br />
for 2 personer
Priser for hjemmetjenester - Fredrikstad Kommune<br />
Husstandens inntekt Betaling pr. time Maksimal sats pr. mnd.<br />
0 - 2 G Kr 120 Kr 155<br />
2 - 3 G Kr 120 Kr 600<br />
3 - 4 G Kr 140 Kr 700<br />
4G og over Kr 198 Kr 990<br />
Fredrikstad<br />
Kommune<br />
<br />
Kommunen har 557 og 253 vanlige<br />
omsorgsboliger, samt 24 omsorgsboliger<br />
med døgnbemanning. Forholdstallet<br />
mellom antall plasser og antall innbyggere<br />
over 80 år er 15,7. Kommunen har<br />
ventelister for sykehjem/omsorgsboliger.<br />
Kriterier for å innvilge plass på sykehjem<br />
er å sikre at bruker gis et heldøgns<br />
omsorg og pleie i de tilfellene der andre<br />
hjelpetiltak ikke er tilstrekkelig. Den som<br />
søker skal ha behov for annen oppfølging<br />
og bistand enn det som kan gis i<br />
eget hjem. Andre aktuelle hjelpetiltak<br />
skal være utprøvd eller vurdert. Det skal<br />
foreligge en medisinsk vurdering og saksbehandler<br />
skal gjøre en skjønnsvurdering<br />
basert på brukerens totalsituasjon.<br />
Det er ikke fritt sykehjemsvalg men kommunen<br />
forsøker å ta hensyn til individuelle<br />
ønsker. Det er felles inntak for hele kommunen.<br />
Muligheten til å påvirke kommunens<br />
faglige hjelpebehovsvurdering er regulert<br />
av kommunens serviceerklæring der<br />
det heter: Du og dine pårørende skal ha<br />
mulighet for innflytelse på tjenestetilbudet,<br />
gjennom dialog og brukerundersøkelser.<br />
Fredrikstad kommune har ikke utarbeidet<br />
kriterier for tildeling av praktisk bistand.<br />
Det er Lov om sosiale tjenester som<br />
ligger til grunn for vurdering når det foreligger<br />
søknad om hjemmehjelp (praktisk<br />
bistand).<br />
Det kan ikke kreves egenbetaling for<br />
hjemmesykepleie eller praktisk bistand<br />
og opplæring til personlig stell og egenomsorg.<br />
Praktisk bistand som kommer<br />
inn under denne betalingsordningen er<br />
tjenester som for eksempel rengjøring,<br />
klesvask, matlaging, snømåking, hjelp til<br />
innkjøp og lignende daglige gjøremål.<br />
De største problemene i kommunens<br />
pleie- og omsorg av syke eldre er lav<br />
sykehjemsdekning og et stort press på<br />
denne tjenesten. Vi har ca 50 brukere<br />
som er vurdert til å være i behov av<br />
langtidsplass i sykehjem, men som får<br />
avslag og som motta andre type tjenester<br />
i påvente av plass. Kommunens hjemmehjelpstjeneste<br />
har de siste årene blitt<br />
redusert mht antall årsverk, og omfanget<br />
av denne tjenesten er nå på et nivå som<br />
kan vurderes som ikke tilstrekkelig. Det er<br />
en utfordring at det går store ressurser til<br />
ressurskrevende enkeltbrukere, noe som<br />
får konsekvenser for tradisjonelle tjenester<br />
til eldre. Pleiefaktoren på sykehjem<br />
er lav, spesielt på langtidsavdelingene,<br />
ansatte i hjemmesykepleien har mange<br />
brukere de skal gi tjenester til og lite tid<br />
på hver. Det er slitasje blant ansatte. Det<br />
brukes stadig mer tid til oppgaver utenom<br />
direkte pasient/bruker kontakt. Det<br />
enorme krav til dokumentasjon, registreringer,<br />
meldinger og annet ”papirarbeid”<br />
som tar tid fra den dirkete pasientkontakten.<br />
Det er ikke økt pleieårsverk i forhold<br />
til alle nye oppgaver som har kommet de<br />
siste årene.<br />
Kommunen mottar ikke mange klager. Av<br />
4072 enkeltvedtak var det 49 klagesaker<br />
i 2008. (1,2%)<br />
Kristiansand<br />
kommune<br />
<br />
Kommunen har 625 sykehjemsplasser<br />
og 99 plasser i omsorgsbolig. I 2011 skal<br />
antallet økes til 640 og 119. Dekningsgraden<br />
for innbyggere over 80 år<br />
Forholdstallet mellom antall plasser på<br />
sykehjem og antall innbyggere over 80 år<br />
er 18,9% For omsorgsboliger 3%.<br />
Kommunen opererer kun med venteliste i<br />
forhold til omsorgsbolig. Kommunen har<br />
ukentlige inntaksmøter på sykehjem hvor<br />
det blir gjort prioriteringer om hvem som<br />
får tildelt sykehjem. Vi har brukere som<br />
vi faglig mener er på grensen til å trenge<br />
sykehjemsplass. Disse har vi på liste til<br />
hvert inntak og vi har jevnlig kontakt med<br />
bruker, pårørende og hjemmetjeneste for<br />
å være trygg på at de til enhver tid har en<br />
forsvarlig tjeneste.<br />
Kommunens utgangspunkt ved tildeling<br />
er at alle brukere skal bo hjemme<br />
så lenge som mulig, selv med store<br />
pleiemessige hjelpebehov. Kriteriet for<br />
sykehjemsplass er at bruker er i behov<br />
for tilsyn hele døgnet, dvs. at de ikke<br />
kan tilkalle hjelp via trygghetsalarm eller<br />
vi er utrygg på hva som skjer med dem<br />
når ikke familie eller helsepersonell er til<br />
stede. Muligheten for fritt sykehjemsvalg<br />
er styrt av mulighetene for plass.<br />
Muligheten for reelt å påvirke kommunens<br />
faglige hjelpebehovsvurdering er<br />
basert på pålagt dokumentasjon av all<br />
kontakt med bruker og pårørende.<br />
Kriteriene for å motta hjemmehjelp er at<br />
bruker skal være helt avhengig av praktisk<br />
bistand, dvs. at deres funksjonsnivå<br />
tilsier at de ikke selv kan utføre praktiske<br />
oppgaver, selv om de fordeler oppgavene<br />
over hele uken.<br />
Problemene er etter helse- og omsorgssjefens<br />
mening knyttet til rekrutteringsproblematikken.<br />
Dette gjelder både innen<br />
institusjonsbasert omsorg og innen de<br />
hjemmebaserte tjenestene.<br />
Med hensyn til klager på vedtak om<br />
omsorgstjenester har kommunen et noe<br />
mangelfullt system for å gi eksakte tall.<br />
Vår revisjon har gjennom en forvaltningsrevisjon<br />
påpekt denne svakheten, og vi vil<br />
se på hva vi kan gjøre for å forbedre dette<br />
forholdet.<br />
Egenandelen fastsettes hvert år av bystyret og avhenger av<br />
brukers inntekt:<br />
Grunnbeløp – Kr<br />
1G = 70,256/år<br />
Årsinntekt * kr<br />
Maks betaling<br />
pr måned – kr.<br />
Maks betaling<br />
pr år - kr<br />
Under 2 G 0 – 140544 155 Kr 1.860<br />
2,0 -3,5 G 140512 – 245895 340 Kr 4.080<br />
3,5 -4,0 G 245896 – 281023 1 290 Kr 15.480<br />
4,0-4,5 G 281024 – 316151 1 680 Kr 20.160<br />
4,5-5,0 G 316152 – 334060 2 075 Kr 24.990<br />
Over 5,0 G 351.800 og over 2.450 Kr 29.400<br />
<strong>Seniorsaken</strong> kartlegger helse-Norge Side 7
Partiene svarer – Stortingsvalget 2009<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s krav til<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s styre har formulert følgende spørsmål til de politiske partier i<br />
anledning stortingsvalget 2009.<br />
1. <strong>Seniorsaken</strong> ønsker at sykehjemsplass<br />
skal bli en rettighet for syke eldre mennesker<br />
uansett hvor de bor i landet, hvis<br />
det på faglig grunnlag kan konstateres at<br />
de ikke lenger kan klare seg selv hjemme<br />
og selv ønsker den trygghet som en<br />
sykehjemsplass skal gi. Det bør være fritt<br />
sykehjemsvalg og finansieringen bør skje<br />
over folketrygden.<br />
2. Alle aldersgrenser som bidrar til å<br />
tvinge arbeidsføre seniorer til å forlate<br />
yrkeslivet oppheves, unntak fra denne<br />
regelen må forutsettes saklig begrunnet.<br />
Arbeidsmiljøloven § 15-7 endres slik at<br />
oppnådd alder ikke lenger i seg selv er<br />
oppsigelsesgrunn.<br />
3. Pensjonistene skal ha en rettferdig<br />
andel av samfunnets verdiskapning også<br />
i årene fremover. Pensjonene skal ikke<br />
underreguleres.<br />
4. Offentlige og private pensjoner skal<br />
ikke kunne samordnes. En opptjent<br />
pensjon er et formuesgode som ikke kan<br />
konfiskeres uten erstatning.<br />
Kristelig folkeparti svarer:<br />
Side 8 partiene svarer<br />
• KrF vil styrke eldres rettigheter gjennom<br />
en verdighetsgaranti. Dette har vi<br />
har fremmet forslag om i Stortinget og<br />
dette vil vi fortsette å kjempe for i kommende<br />
periode. Den innebærer rett til<br />
en boform som er riktig og forsvarlig ut<br />
fra den enkeltes behov og medisinske<br />
tilstand. For de sykeste eldre vil det bety<br />
sykehjemsplass. Vi mener fremdeles<br />
at finansieringen og ansvaret for eldreomsorgen<br />
bør ligge i kommunene, men<br />
presiserer i vårt program at det må sikres<br />
tilstrekkelig midler til å ivareta de oppgavene<br />
som kommer i eldreomsorgen.<br />
Dagfinn Høybråten ønsker en verdighetsgaranti<br />
for seniorer.<br />
• En god seniorpolitikk skal både hindre<br />
utstøting og motivere seniorene til å stå<br />
lenger i arbeid. Personalpolitikken, både<br />
i offentlig og i privat sektor, må sette<br />
arbeidsmiljøet og kompetanseutvikling for<br />
seniorene på dagsordenen. KrF vil legge<br />
til rette for at seniorene kan stå lenger i<br />
arbeid, ved at arbeidstakere over 62 år<br />
kan få tilbud om en individuell nedtrappingsplan<br />
for arbeidstiden frem mot<br />
pensjonsalderen.<br />
Arbeidsmiljøloven setter i dag en grense<br />
på 70 år for når en arbeidsgiver kan si<br />
opp en medarbeider på bakgrunn av<br />
alder. KrF vil heve denne aldersgrensen<br />
fra 70 til 72 år, men vil påpeke at det er<br />
hensiktsmessig å bevare en øvre grense<br />
for pensjonering for å sikre at ansattes<br />
yrkeskarriere kan avsluttes på en verdig<br />
måte.<br />
• KrF står bak pensjonsforliket og de<br />
regler for regulering som framkommer<br />
der.<br />
• Private tjenestepensjonsordninger er<br />
som regel nettopensjonsordninger, dvs<br />
at de ikke samordnes. Et mulig unntak<br />
fra dette er foretak som tidligere har vært<br />
en del av offentlig forvaltning, men som<br />
er blitt fristilt, og har valgt å videreføre en<br />
bruttoordning for arbeidstakere som var<br />
ansatt på tidspunktet for fristillelse.<br />
• KrF stemte mot forslaget og for videre<br />
utredning da dette ble behandlet i Stortinget.<br />
KrFs forslag til verdighetsgaranti<br />
• Alle eldre skal tilbys en boform som<br />
er riktig og forsvarlig ut fra den enkeltes<br />
behov og medisinske tilstand.<br />
• Ingen skal oppleve underernæring. Alle<br />
skal få nødvendig hjelp til måltider.<br />
• Alle skal ha rett til et mest mulig normalt<br />
liv, med en normal døgnrytme og nødvendig<br />
hjelp til personlig hygiene.<br />
• Alle som ønsker det, skal få delta på<br />
dag- eller aktivitetstilbud.<br />
• Alle demente mennesker som har<br />
behov for å bo på atskilte demensenheter,<br />
skal få tilbud om dette.<br />
• Alle skal få rett medisin. Foreskrivingen<br />
av legemidler må samordnes for å hindre<br />
feil.<br />
• Alle som bor på sykehjem, skal følges<br />
opp av faste sykehjemsleger med spesialisering<br />
i allmennmedisin eller geriatri.<br />
• Alle på sykehjem som ønsker det, skal<br />
få enerom.<br />
• Alle som ønsker det, skal få samtale om<br />
eksistensielle spørsmål med fagpersonell<br />
fra egne samtaleteam i kommunene.<br />
• Alle skal ha rett til å velge om de ønsker<br />
å dø hjemme, på sykehus eller på sykehjem.<br />
• Alle skal få mulighet til å bevare eller<br />
øke sin mulighet til å fungere i hverdagen.<br />
Omsorgen skal bidra til rehabilitering så<br />
langt det er mulig.
de politiske partier<br />
5. Regjeringens forslag til kildeskatt på<br />
pensjoner utbetalt til nordmenn i utlandet<br />
trekkes tilbake og vurderes på nytt i<br />
forhold til de innvendinger <strong>Seniorsaken</strong> har<br />
reist mot en slik beskatning.<br />
6. Myndighetene må i samarbeid med<br />
frivillige organisasjoner iverksette forebyggende<br />
tiltak som kan bedre eldres fysiske<br />
og mentale helse. Slik kan seniorene individuelt<br />
og kollektivt ta et større ansvar for<br />
egen situasjon og bidra til å holde kostnadene<br />
til helse- og omsorgstjenester nede.<br />
Høyre svarer:<br />
1. De som ikke kan få forsvarlig<br />
pleie og omsorg hjemme, har krav<br />
på sykehjemsplass etter lov om<br />
sosiale tjenester §4-2, jfr § 4-3.<br />
Problemet er imidlertid at det er for<br />
få sykehjemsplasser, og at denne<br />
rettigheten derfor ikke blir innfridd. De<br />
siste fire årene har situasjonen forverret<br />
seg ved at sykehjemsdekningen er<br />
redusert, i følge Riksrevisjonen. Høyre<br />
mener derfor at det først og fremst<br />
må bygges flere sykehjemsplasser slik<br />
at syke eldre kan få innfridd sin rett til<br />
en plass når de har behov for det. Vi<br />
har foreslått en ny handlingsplan for<br />
omsorgstjenesten med konkrete mål<br />
antall plasser og statlige tilskudd, men<br />
regjeringspartiene stemte ned forslaget.<br />
Høyre er helt enig med <strong>Seniorsaken</strong> i<br />
at eldre må ha rett til å velge mellom<br />
ulike sykehjem, og dette er innført i flere<br />
høyrestyrte kommuner. Høyre mener<br />
at folkevalgte i kommunene kjenner<br />
de eldre i sitt nærmiljø, og at disse er<br />
de nærmeste til å utforme tilbudet i sin<br />
hjemkommune. Vi ønsker derfor ikke å<br />
overføre dette ansvaret til byråkrater i en<br />
statlig etat, da vi frykter at dette vil gjøre<br />
tilbudet dårligere.<br />
2. I behandlingen av endringer i arbeidsmiljøloven<br />
våren 2009, gikk Høyre inn<br />
for å heve aldersgrensen fra 70 til 73<br />
år, mens regjeringen foreslår å opprett-<br />
holde grensen på 70 år. Høyres forslag<br />
(sammen med KrF og Venstre):<br />
(1) Oppsigelse med fratreden før fylte 73<br />
år som alene skyldes at arbeidstaker har<br />
nådd pensjonsalder etter folketrygdloven,<br />
skal ikke anses å være saklig begrunnet.<br />
(2) Arbeidstaker har krav på skriftlig varsel<br />
om tidspunktet for fratreden. Fratreden<br />
kan tidligst kreves seks måneder etter<br />
den første dag i måneden etter at varslet<br />
er kommet frem til arbeidstaker.<br />
(3) Før varsel gis skal arbeidsgiver så<br />
langt det er mulig innkalle arbeidstaker<br />
til en samtale, med mindre arbeidstaker<br />
selv ikke ønsker det.<br />
(4) Arbeidstaker som ønsker å fratre, har<br />
en tilsvarende varslingsfrist på en måned,<br />
likevel slik at kravet til skriftlighet ikke<br />
gjelder.<br />
Dette er langt på vei, men ikke<br />
fullt ut en støtte til <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
syn. Det skyldes at det i dagens<br />
arbeidsreglement er det et meget sterkt<br />
oppsigelsesvern, og næringslivet er<br />
sterkt kritisk til å fjerne 70-årsreglene.<br />
Høyre støtter prinsipielt å fjerne<br />
aldersgrensen i arbeidslivet, men<br />
mener at en total fjerning av denne<br />
grensen må skje i sammenheng med<br />
en total gjennomgang av stillings- og<br />
oppsigelsesvern i arbeidsmiljøloven.<br />
3. Høyre er imot underregulering av pensjonene.<br />
Høyre viser til den praksis som<br />
har ligget til grunn for trygdeoppgjørene,<br />
hvor etterslep fra ett år skal tas igjen ved<br />
neste oppgjør. Dette har ført til at pensjonene<br />
har hatt en regulering på samme<br />
nivå som lønnsutviklingen. I det nye pensjonssystemet,<br />
som innføres fra 2011, vil<br />
pensjonsreguleringen skje automatisk, til<br />
Erna Solberg vil gi eldre rett til å velge<br />
mellom flere sykehjem.<br />
partiene svarer Side 9
erstatning for trygdeoppgjørene. Dette vil<br />
bidra til en mer systematisk regulering og<br />
bedre forutsigbarhet for pensjonistene.<br />
4. Høyre ønsker å styrke de private<br />
pensjonsspareordningene og mener<br />
disse skal tas ut som et nøytralt påslag til<br />
pensjonen fra Folketrygden.<br />
5. I behandlingen av Ot.prp. nr. 46 (2008-<br />
2009) Lov om lov om endringar i skatteloven<br />
mv. (kjeldeskatt på pensjonar mv.),<br />
avviste Høyre regjeringens forslag og<br />
fremmet forslag om å tilbakesende saken<br />
til Regjeringen.<br />
6. Høyre mener at frivillige organisasjoner<br />
alltid har spilt en avgjørende rolle<br />
for befolkningens helse og livskvalitet.<br />
Eksempelvis har Nasjonalforeningen For<br />
Folkehelsen gjort et viktig arbeid for å<br />
støtte dementes pårørende, og mange<br />
eldresentre drives av ildsjeler som jobber<br />
frivillig. Høyre vil styrke samarbeidet<br />
mellom disse organisasjonene og den<br />
offentlige helsetjenesten, og har blant<br />
annet foreslått at frivillig arbeid skal få<br />
fritak for moms.<br />
Fremskrittspartiet svarer:<br />
Carl I. Hagen leder seniorgruppen i Fremskrittspartiet.<br />
• FrP ønsker at eldre, omsorgstrengende<br />
personer skal ha en rettighet til sykehjemsplass<br />
ved behov. Vi har fremmer<br />
forslag om dette ved flere anledninger,<br />
sist i representantforslag nr. 8:83 (2006-<br />
2007)<br />
• FrP ønsker å oppheve aldersgrensen<br />
som i dag er 70 år og overlate til den<br />
enkelte og den enkeltes arbeidsgiver å<br />
avgjøre hvor lenge vedkommende skal<br />
stå i jobben. FrP fremmer forslag om<br />
å oppheve aldersgrensen i forbindelse<br />
med behandlingen av Pensjonsreformen<br />
i Stortinget.<br />
• FrP har i alle år, særlig ved de årlige<br />
Trygdeoppgjør, fremmet forslag om at<br />
grunnbeløpet i folketrygden skal reguleres<br />
i takt med lønnsutviklingen for yrkesaktive<br />
og at etterslep skal innhentes. FrP<br />
er opptatt av rettferdighet for pensjonistene<br />
og at de ikke skal tape kjøpekraft i<br />
forhold til yrkesaktive.<br />
• FrP vil ikke samordne offentlige og<br />
private pensjoner. En opptjent pensjon er<br />
pensjonistens eiendom og kan ikke uten<br />
videre konfiskeres eller avkortes.<br />
• FrP har gått imot innføringen av kildeskatt<br />
på pensjoner.<br />
• FrP vil støtte frivillige organisasjoners<br />
arbeid med iverksetting av tiltak som kan<br />
bidra til bedre helse for eldre.<br />
Se også:<br />
http://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Publikasjoner/Representantforslag/2006-2007/dok8-200607-083/5/<br />
Side 10 partiene svarer<br />
Reis med kjente forfattere og journalister<br />
Bli med på spennende og innholdsrike temareiser med noen av våre fremste kulturformidlere<br />
30. aug.<br />
Sjusjøen ”Om å eldes i skjønnhet”<br />
6 dager - m/Pater Kjell Arild Pollestad<br />
4. sept.<br />
Nord-Spania – Baskerland<br />
10 dager - m/Arnt Stefansen<br />
17. sept.<br />
Europas slagmarker – Normandie til Verdun<br />
7 dager - m/Nils Morten Udgaard<br />
Kjell Arild Pollestad<br />
Be om programmer eller se våre nettsider<br />
14. okt.<br />
Portugal på sitt beste<br />
7 dager - m/Karsten Alnæs<br />
15. og 22. okt.<br />
Roma for legeme og sjel,<br />
5 dager - m/Pater Kjell Arild Pollestad<br />
Storgt. 37 – 1607 Fredrikstad<br />
Tlf. 69 31 26 21 - www.temareiserfredrikstad.no<br />
Karsten Alnæs
Side 11 avhjemling<br />
Vil legge ned<br />
rehabiliteringen<br />
i Troms<br />
Sykehusledelsen ved Universitetssykehuset<br />
i Nord Norge har vedtatt å legge<br />
ned Mellomveien Bo- og rehabilitering,<br />
og å minske rehabiliteringstilbudet på<br />
geriatrisk seksjon. Samtidig har Tromsø<br />
kommune skåret ned på antallet<br />
rehabiliteringsplasser ved Seminaret<br />
døgnrehabilitering i Tromsø.<br />
Ved Seminaret Rehabiliterings- og<br />
omsorgssenter er tilbudet barbert. En<br />
av våre medlemmer skriver til oss: ”Vi<br />
som bor på Seminaret føler mer og mer<br />
at vi er blitt en salderingspost på helseog<br />
sosialbudsjettet i Tromsø kommune.<br />
Siden sist sommer er en god del av de<br />
tilbud som gjorde at det var hyggelig<br />
å bo her, gradvis blitt borte. Med det<br />
forsvant også trivselen.”<br />
Aage Thor<br />
Hestnes i<br />
Stortinget<br />
Aage Thor Hestnes representerte<br />
<strong>Seniorsaken</strong> da Stortingets Kontroll- og<br />
konstitusjonskomiteen inviterte til åpen<br />
kontrollhøring 4. juni. Tema var Riksrevisjonens<br />
rapport om omsorgstilbudet<br />
i kommunene. Aage Thor Hestnes har<br />
bakgrunn som helse- og sosialsjef i<br />
Lofoten, Valdres, og Fredrikstad og<br />
arbeider frivillig for <strong>Seniorsaken</strong>.<br />
Aage Thor Hestnes ga Stortingspolitikerne<br />
en leksjon god seniorpolitikk.<br />
”Eldresviket”<br />
Tilsynssak mot Ringerike<br />
kommune<br />
Aagot Kristine Aslaksrud (101) har<br />
sammen med sønnen Rolf Aslaksrud<br />
Kristiansen bedt fylkeslegen i Buskerud<br />
åpne tilsynssak mot Ringerike kommune.<br />
Begge er medlemmer av <strong>Seniorsaken</strong>.<br />
Bakgrunnen er kommunens vedtak om<br />
å legge ned driften ved Norderhovhjemmet.<br />
Aagot Kristine Aslaksrud skriver til<br />
oss at hun føler at kommunen behandler<br />
de eldre som brikker og pakket. De<br />
berørte er ikke orientert og saksbehandlingen<br />
synes lite tilfredsstillende. – For<br />
meg har Norderhovhjemmet vært et<br />
trygt sted å være. Personalet har vært<br />
forståelsesfulle overfor en eldre sjel med<br />
innarbeidede vaner, jeg har også følt at<br />
arbeidsmiljø og samarbeidsforhold har<br />
vært langt bedre enn hva jeg ellers får<br />
med meg fra media.<br />
Hvis Norderhovhjemmet skal legges<br />
ned, ber Aagot Kristine Aslaksrud om<br />
overføring til Hønefoss sykehjem, der<br />
hun håper å treffe noen av sine gamle<br />
venner og slektninger. Med tanke på sin<br />
høye alder, ber hun også om en snarlig<br />
avgjørelse.<br />
Klagen til fylkeslegen har tre punkter: 1.<br />
Nedleggelsen av sykehjemsplasser på<br />
Ringerike er gjort uten oversikt over det<br />
reelle behovet. 2. Kommunen synes uten<br />
tilfredsstillende innsikt i kostnadsbildet av<br />
alternative løsninger. 3. Det er ikke gjort<br />
noen konsekvensanalyse av kommunens<br />
vedtak i forhold til kommunens lovmessige<br />
forpliktelser.<br />
Sønnen, Rolf Aslaksrud Kristiansen,<br />
skriver til <strong>Seniorsaken</strong>: ”Det avspeiler at<br />
allmennmenneskelig trekk at vi fornekter<br />
deler av livsløpet så lenge som<br />
mulig. Det kan imidlertid politikerne ikke<br />
gjøre. Deres ansvar er å sikre alles rettigheter.”<br />
”Generelt avspeiler vedtak av<br />
denne typen at en ser på eldre som en<br />
belastning og en byrde – mens ord som<br />
ressurs eller respekt sjelden benyttes.<br />
Verdighet enda mindre. Ingen ønsker<br />
i utgangspunktet å flytte fra sitt hjem,<br />
men samtidig viser alle undersøkelser at<br />
vi, som syke og hjelpeløse, er redde for<br />
å bli liggende alene hjemme uten mulighet<br />
til å påkalle hjelp for å komme på<br />
WC, trenger å bli snudd i senga, skifte<br />
fra rullestol til seng, få mat eller drikke<br />
når en selv ønsker det osv. Hjemmebaserte<br />
tjenester forutsetter her en kontinuitet<br />
som vil være uoppnåelig både<br />
med tanke på tid og ressurser.”<br />
• Ringerike kommune vil legge ned<br />
mellom 40 og 50 sykehjemsplasser.<br />
• Hitra kommune har avhjemlet 17 av<br />
47 sykehjemsplasser.<br />
• Eidsvoll kommune har avhjemlet<br />
Feiring alders- og sykehjem, og vil<br />
høyst sannsynlig omgjøre alle de<br />
resterende sykehjemsplassene til<br />
korttidplasser.<br />
• Gjøvik kommune skal avhjemle i<br />
underkant av 80 sykehjemsplasser.<br />
• Arendal kommune vil nedlegge/<br />
avhjemle et nytt botilbud til senil<br />
demente personer.<br />
• Sula kommune (sør for Ålesund)<br />
har avhjemlet alle sine 45 sykehjemsplasser<br />
• Harstad kommune skal avhjemle<br />
mange sykehjemsplasser.<br />
• Osv..<br />
Annonsetorg<br />
Forleng sommeren!<br />
Spanskkurs<br />
i Spania<br />
SPRÅK • KULTUR<br />
Guardamar ved Alicante<br />
FRa 4 oKTobeR 2009.<br />
2, 3, 4 uker. 4 nivå. Hotell ved<br />
strand, halvpensjon, sjøutsikt.<br />
www.utenlandstjenesten.no<br />
post@utenlandstjenesten.no<br />
Tlf. 66 90 64 34<br />
Sos-telefonen Side 11
En sønns rapport fra Eidsvoll<br />
En sønn skriver I denne rapporten om hvordan hans mor er behandlet av hjemmetjenestene på<br />
Eidsvoll. Det er ikke en enkeltstående historie, det er slik helse-Norge fungerer.<br />
Side 12 En sønns rapport<br />
Mars 2005: Etter et slagtilfelle ble min<br />
mor innlagt til behandling på AHUS og<br />
senere overført til sykehotellet. Etter et<br />
kort opphold der ble hun sendt hjem,<br />
samtidig som hun ble lovet hjelpemidler<br />
straks hun kom hjem. Ettersom det tok<br />
lang tid å få en dostol, falt hun en natt<br />
under et forsøk på å komme på WC med<br />
den ”provisoriske potten” noe som skyldtes<br />
følelsesløshet etter slaget. Resultatet<br />
var at hele høyre siden var blå og smertefull.<br />
Hjemmehjelpen kom dagen etter og<br />
kontaktet legen som foreskrev Paralgin<br />
Forte. Mor ”tisset på seg 2 ganger denne<br />
dagen. Om kvelden kom hjemmehjelpen<br />
uten tabletter.<br />
Ergoterapeuten kom dagen etter og var<br />
forbauset over at dostol ikke var på plass.<br />
Mor var svært skitten etter all denne<br />
viraken og jeg ringte derfor lederen for<br />
hjemmehjelpen og spurte om mor kunne<br />
få hjelp til å dusje. Til dette svarte hun at<br />
dette kun skjedde hver 14 dag. <strong>Jeg</strong> repliserte<br />
at den nå også var gått 14 dager<br />
siden hun dusjet på AHUS. Da sa hun at<br />
ville se om det kunne ”la seg gjøre”. Hun<br />
lovet også dostol etter ”påske”<br />
Mor tisser på seg uten å merke det 2-3<br />
ganger pr. dag i denne perioden. Etter<br />
ytterligere 14 dager fikk hun for første<br />
gang hjelp til å dusje. Dostol kom ikke.<br />
Ergoterapeuten hadde lovet og komme<br />
tilbake, men ingen kom og ingen beskjed<br />
ble gitt. I påsken var det naturligvis ingen<br />
hjelp. Ergoterapeuten ankom den 28.<br />
mars og kunne meddele at mor måtte ha<br />
dostol. Men nei da. Det måtte det søkes<br />
om.<br />
April 2005: Mor har falt igjen grunnet<br />
følelsesløshet i høyre arm. Ingen dostol er<br />
kommet. <strong>Jeg</strong> sendte en skriftlig klage til<br />
hjemmehjelpen., hvorpå de svarte at de<br />
hadde taushetsplikt og kunne ikke uttale<br />
seg om min mor. De forlangte skrift-<br />
lig samtykkeerklæring. På denne tiden<br />
kunne ikke mor skrive grunnet sin delvis<br />
lamm arm. Den 11. april ankom dostolen.<br />
2006: Min mor har gjennomgått operasjon<br />
og fått innsatt protese i hofte og kne.<br />
Grunnet lite hjelp og oppfølging falt hun<br />
igjen og brakk høyre arm og fikk store<br />
smerter i det ene benet. Armen ble gipset<br />
på AHUS og etter en tid på sykehuset ble<br />
hun fraktet til Vilberg Helsetun. Det ble<br />
gitt klar beskjed fra legen om at armen<br />
ikke måtte belastes på min. 8 uker. Etter<br />
et opphold på 14 dager ble hun sendt<br />
hjem uten følge, hvorpå hun måtte greie<br />
seg selv. I den påfølgende tiden viste det<br />
seg at mor ikke en gang sto på listen over<br />
dem som skulle ha hjemmehjelp. Etter<br />
henvendelse til hjemmehjelpen, fikk jeg<br />
gjentatte ganger opplyst at de ikke kunne<br />
forstå at hun ikke sto på listen.<br />
2008: Hun ble etterlatt i sengen i 8 timer<br />
uten hjelp eller mulighet til å bevege seg.<br />
Februar 2009: Mor hadde time hos<br />
lege kl. 11:10 og hjemmehjelpens ledelse<br />
bedyret dagen før at min mor skulle få<br />
hjelp til å komme seg til lege til rett tid.<br />
Hun kom seg ut til inngangen kl 10:30 og<br />
sto og ventet på hjelp og drosje til kl. var<br />
11:30. Ingenting skjedde. Hun måtte derfor<br />
komme seg inn igjen med sin gåstol<br />
og tilkalle hjelp. Hun ankom deretter<br />
legen 1,5 time etter avtale. Det viste seg<br />
i ettertid at hjelp og drosje ikke var bestilt<br />
til tross for forsikringer dagen før.<br />
Konklusjon: Summen av det hele blir<br />
en tilfeldig og dårlig oppfølging av de<br />
gamle i vårt land i mange kommuner.<br />
Også Eidsvoll, som til alt overmål er vår<br />
”Grunnlovs vugge ”. Denne virkeligheten<br />
er en skamplett på Norsk helsestell som<br />
får mange til å tenke på motsatsen til<br />
aktiv dødshjelp: Som er passiv dødshjelp.<br />
Bare det og ha lange køer til institusjoner<br />
og sykehus gjør at mange ”faller” fra i<br />
ventetiden. Det sparer selvsagt samfunnet<br />
penger på. Dersom de styrende<br />
organer mener noe med å gi folk en<br />
verdig alderdom, burde de ta seg tid til se<br />
nærmere på brukernes opplevelse av vårt<br />
helsevesen.<br />
Bjørn Lindboe<br />
Firmamedlemskap/<br />
abonnement:<br />
Vi får til vår store glede stadig henvendelser<br />
fra firmaer, institusjoner,<br />
og andre som ønsker å abonnere på<br />
SENIOR.<br />
Abonnement har vi ikke, men vi har<br />
medlemskap (samme sak)!.<br />
Løsningen er enkel, firmaet, institusjonen,<br />
organisasjonen eller hvadetmåttevære<br />
blir medlem, og får bladet<br />
i posten.<br />
Senior<br />
Norgesmester på 85<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s krav til de politiske partier<br />
Hver tredje over 80 år er ensom<br />
Den gode alderdommen<br />
SOS-telefonen 22 36 43 00<br />
et magasin for seniorsaken nr. 2, apr. 09
Nytt fra <strong>Seniorsaken</strong>:<br />
Vellykket landsmøte<br />
– Harry Martin Svabø g jenvalgt!<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s landsmøte 26. mai 2009 i Oslo gjenvalgte<br />
med akklamasjon Harry Martin Svabø som styreleder.<br />
I sin tale til landsmøtet sa Harry Martin Svabø seg fornøyd<br />
med foreningens kurs: - Som organisasjon er vi unike her<br />
i landet gjennom vår innsats for å hjelpe enkeltmennesker<br />
som ikke får den bistand, hjelp om omsorg de har krav på<br />
i sitt lokalmiljø.<br />
Han takket lokalforeningene for initiativ og nye ideer og sekretariatet<br />
og de frivillige for utrettelig og helhjertet innsats.<br />
Det nye styret består av Harry Martin Svabø, styreleder. Gerd<br />
Thorsen, nestleder. Styremedlemmene Jan Egner Jensen,<br />
(Grorud dalen), Petter Andreas Visted (Bergen), Leif Strøm<br />
( Kristiansand). Nyvalgte varamedlemmer er Elsa Kristiansen<br />
(Rogaland) og Hans Omberg (Fredrikstad). Bård Allan Moen<br />
(Bodø) og Liv Clemens (Oslo) hadde frasagt seg gjenvalg.<br />
Vellykket landsmøte Side 13
Kontingenten øker - for første gang på 10 år!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> er inne i en kraftig vekstperiode.<br />
Viktige saker og aktiviteter for<br />
seniorene krever et sterkere økonomisk<br />
grunnlag. SOS-telefonen har vist seg å<br />
være meget ressurskrevende. Etableringen<br />
av lokallag og medlemsverving, er<br />
ikke gratis. Samtidig har det i disse årene<br />
vært en betydelig kostnadsøkning. Konsekvensen<br />
av dette har vært at landsmøtet<br />
meget motvillig har sett seg nødt til å<br />
vedta en økning i kontingenten.<br />
Medlemskontingenten i <strong>Seniorsaken</strong> har<br />
vært uforandret siden starten for snart ti<br />
år siden. <strong>Seniorsaken</strong> mottar ingen form<br />
for statsstøtte eller annen driftsstøtte, til<br />
tross for flere søknader og et kontinuerlig<br />
arbeid for å skaffe nye inntektskilder.<br />
Foreningen er imidlertid fortsatt totalt<br />
avhengige av innbetalt kontingent hvis vi<br />
skal opprettholde et høyt aktivitetsnivå.<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s styre håper derfor at våre<br />
medlemmer har forståelse for økningen<br />
på 100 kroner og lover at det skal bli<br />
lenge til neste gang.<br />
Club Senior legges ned –<br />
samme fordeler til alle<br />
Samtidig med kontingentøkningen blir Club<br />
Senior lagt ned. Mange medlemmer har<br />
kritisert oss for å ha to kategorier medlemskap,<br />
noe som de (feilaktig) har tolket som<br />
en form for A- og B-medlemskap. Ved å<br />
legge ned Club Senior og gi alle muligheten<br />
til å dra nytte av de samme økonomiske<br />
fordelene, er problemet løst. De økonomiske<br />
fordelene knyttet til Club Senior vil i<br />
fremtiden gjelde alle medlemmer.<br />
du en innflytelsesrik interesseorganisasjon<br />
i ryggen i vanskelige saker i forhold<br />
til myndigheter og arbeidsgivere. Du får<br />
adgang til rådgivning innenfor juss, helse,<br />
livsstil, kosthold, økonomi og livsforhold.<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s advokat gir en halv times<br />
gratis råd innenfor familierett, arv og<br />
skifte.<br />
Du kan få du hjelp fra <strong>Seniorsaken</strong>s SOStelefon<br />
om du eller dine nærmeste blir<br />
utsatt for diskriminering eller omsorgssvikt.<br />
Du får medlemsmagasinet SENIOR<br />
fritt tilsendt 6 ganger i året. Hvis du har<br />
tilgang til Internett, vil du også få <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
nyhetsbrev en gang i måneden<br />
som e-post.<br />
Du får en sosial arena med muligheter til<br />
å delta i spennende arrangementer, aktiviteter<br />
og reiser, arrangert av vårt lokallag<br />
eller <strong>Seniorsaken</strong> sentralt.<br />
Du får et svært godt tilbud på trening hos<br />
SATS.<br />
Du kan raskt tjene inn kontingentøkningen<br />
ved å dra nytte av noen av de<br />
mange økonomiske fordelene som tidligere<br />
var eksklusive for Club Senior. Det<br />
dreier seg om gunstige tilbud på varer,<br />
strøm, telefon, drivstoff, banktjenester<br />
osv. Nærmere opplysninger får du ved<br />
å ringe vår servicetelefon 22 36 43 00<br />
eller på www.seniorsaken.no.<br />
Kun én type medlemskap i <strong>Seniorsaken</strong>:<br />
Medlemskap i <strong>Seniorsaken</strong><br />
koster fra 1. juni kroner 390 for enkeltmedlem<br />
og kroner 490 for familiemedlemskap.<br />
Dine fordeler<br />
Når kontingenten øker er det viktig å<br />
huske på hvilke fordeler du har som medlem<br />
av <strong>Seniorsaken</strong>. Som medlem har<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s juridiske team: Fra venstre Øyvind Hasli og Audhild Freberg Iversen.<br />
Gode å ha når tingene tilspisser seg!<br />
Side 14 nytt fra seniorsaken<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s medlemshåndbok 2009 i salg nå!<br />
Seniorhåndboka 2009 foreligger nå! Det dreier seg om en håndbok deg som vil<br />
planlegge ditt liv som senior. Boken har kapitler om aldersdiskriminering, seniorenes<br />
velferdsrettigheter, positiv aldring, helse og mestring av sykdommer. Planlegging<br />
av seniortilværelsen står sentralt: inkludert juridisk planlegging, boligplanlegging og<br />
sosial planlegging. Et eget kapittel handler om hvordan du skal leve ”det gode livet”<br />
som senior. Boken er full av nyttige sjekklister og råd. Boken får 134 sider og koster<br />
kroner 100,-.<br />
Du kan bestille kjøpe boken hos <strong>Seniorsaken</strong> i vår butikk i Bygdø allé 5, 0201 Oslo.<br />
Bestilling på telefon 22364300 eller E-post: info@seniorsaken.no. Ved forsendelse<br />
kommer porto i tillegg.<br />
Boka får du<br />
kjøpt her!<br />
Seniorhåndboka<br />
2009<br />
Kun<br />
100,–
<strong>Seniorsaken</strong> får<br />
refundert saksomkostningene<br />
<strong>Seniorsaken</strong> har ikke bare vunnet saken<br />
mot Hitra kommune om ulovlig tvangsutskrivning<br />
fra sykehjem, vi er også<br />
blitt tilkjent samtlige saksomkostninger.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> vet mye om hva som skal til<br />
for å drive igjennom tilsvarende klageprosess.<br />
Det er betryggende for rettssikkerheten<br />
at vi også får dekket omkostningene<br />
direkte av vedtaksorganet.<br />
Etterlysning:<br />
Frivillige med kompetanse<br />
i trygd og/eller pensjon!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> trenger frivillige som har<br />
kompetanse innen trygd og/eller pensjon.<br />
Vi mottar stadig flere henvendelser på<br />
disse feltene, og trenger flere eksperter<br />
for å betjene medlemmene. Du kan<br />
velge mellom kontortid ved vårt sekretariat<br />
i Bygdø allé 5 i Oslo eller å besvare<br />
spørsmål via Internett. Hos oss er miljøet<br />
hektisk og stimulerende. Det er ingen<br />
mangel på faglige utfordringer. Er du<br />
pensjonist med yrkesmessig bakgrunn<br />
fra trygd eller pensjon som ønsker<br />
kontakt med et spennende miljø noen<br />
timer eller dager i uken, er du hjertelig<br />
velkommen til å kontakte Tore Henning<br />
Larsen på telefon 22 121 894. Snarest!<br />
Grasrotandelen<br />
på vent<br />
Vi gikk ut for tidlig med å annonsere at<br />
<strong>Seniorsaken</strong> får sin skjerv av Grasrotandelen.<br />
Norsk Tipping har ennå ikke fått<br />
oss med på listen. Det har ført til at en<br />
lang rekke medlemmer er blitt skuffet og<br />
at mange kommisjonærer forgjeves har<br />
brukt verdifull tid med å lete etter <strong>Seniorsaken</strong><br />
på listene fra Norsk Tipping. Vi<br />
beklager at Norsk Tipping foreløpig ikke<br />
har villet godkjenne <strong>Seniorsaken</strong> som<br />
mottager, samtidig som vi er fristet til å<br />
sitere en kjent minister: ”Je er forbanna”.<br />
Ikke tjenestefri for<br />
seniorledere i Staten<br />
Statsråd Grande Røys har iverksatt<br />
enkelte tiltak for at seniorene i staten skal<br />
stimuleres til å stå lenger i arbeid. Fra 62<br />
år gis det bl a 8 dager ekstra tjenestefri<br />
med lønn. Men lederskapet i staten er<br />
unntatt fra disse tiltakene – og ved denne<br />
forskjellbehandlingen gir hun klart uttrykk<br />
for at hun ikke ønsker å stimulere eldre<br />
ledere til å stå lenger i jobb. Ser ikke<br />
arbeidsgiverminister Grande Røys verdien<br />
av å beholde erfarne ledere også<br />
utover en alder på 62 år<br />
Ældresagen i<br />
Danmark øker<br />
medlemstallet<br />
Vær søsterorganisasjon i Danmark,<br />
Ældresagen, har det siste året vervet<br />
35 211 nye medlemmer og er nå oppe<br />
i utrolige 530 000 medlemmer. Danske<br />
seniorer har forstått viktigheten av<br />
å stå sammen i en sterk organisasjon.<br />
Gratulerer Danmark!<br />
Helsedirektoratet<br />
satser på informasjon<br />
om demens i høst<br />
Som et ledd i programmet Demens 2015<br />
presenterte Helsedirektoratet sin nye<br />
opplysningskampanje. Fra <strong>Seniorsaken</strong><br />
deltok Leif Strøm, som er medlem av<br />
vår ressursgruppe for informasjon og<br />
samfunnskontakt. Kampanjen starter på<br />
Demensdagen 21. september. Hensikten<br />
med kampanjen er å skape mer åpenhet<br />
om demenssykdommene - både<br />
blant helsepersonell og folk flest.<br />
nytt vinn fra vinn seniorsaken kampanjen Side 15
Kom i form med<br />
<strong>Seniorsaken</strong> og SATS!<br />
“<br />
Ved å begynne å trene på SATS kan du spare inn medlems-<br />
“kontingenten mange ganger – dette er et supertilbud!<br />
Årets trimkampanje dro til sjøs. Under<br />
ledelse av den kjente idrettslegen Thor-<br />
Øistein Endsjø og utrettelige Ingunn<br />
Strøm fra SATS ble Seniorcruiset 24-26.<br />
mai en øvelse i kropp, helse og mosjon.<br />
Bli aktiv du også: <strong>Seniorsaken</strong> og SATS<br />
inviterer alle sine medlemmer som bor i<br />
nærheten av et SATS-treningssenter til<br />
å starte med fysisk trening. <strong>Seniorsaken</strong><br />
har en meget gunstig avtale med S.A.T.S.<br />
som ikke bare gir rimelig trening, men<br />
som åpner for et nytt og bedre liv.<br />
Hold deg i form – lev lengre og bedre:<br />
<strong>Seniorsaken</strong> har en samarbeidsavtale<br />
med SATS som gir deg som er medlem i<br />
<strong>Seniorsaken</strong> store fordeler når du trener<br />
på et av SATS’ 35 sentre over hele landet.<br />
For bare kroner 290,- i måneden kan du<br />
trene så mye du vil frem til klokken 16.00<br />
på hverdager og så lenge du vil i helgene.<br />
Prisen gjelder et lokalt formiddagsmedlemskap.<br />
Begynn å trene nå!<br />
Doktor Thor-Øistein Endsjø og salgssjef Ingunn Strøm fra SATS instruerte <strong>Seniorsaken</strong>s medlemmer i bruk av treningsapparater<br />
om bord i M/S Color Fantasy. Nå kommer våre medlemmer til å gå mann av huse for å trimme på SATS.<br />
Side 16 <strong>Seniorsaken</strong> og sats
Fra venstre <strong>Seniorsaken</strong> Vestre Akers<br />
leder Finn Holden - Diakonhjemmets<br />
administrerende direktør Idar Magne<br />
Holme og <strong>Seniorsaken</strong> Vestre Akers<br />
Per W Jensen.<br />
Stortingsvalget 2009:<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Vestre Aker<br />
møter Oslo-kandidatene!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Vestre Aker inviterer til åpent møte med kandidater på Oslolistene foran stortings valget.<br />
Stedet er Diakonhjemmets Atrium, mandag 31. august 2009 kl 16.00 – 19.00. Alle er velkomne!<br />
Side 17 nytt fra lokallagene<br />
Politikerne vil denne ettermiddagen blir<br />
konfrontert med virkeligheten i dagens<br />
eldreomsorg og de utfordringer og muligheter<br />
som man står overfor i vår egen<br />
bydelen. Mangelen på sykehjemsplasser<br />
og omsorgsboliger er prekær. Dr. polit.<br />
og professor i sosialantropologi Halvard<br />
Vike, instituttleder ved Universitetet i Oslo<br />
innleder til debatt.<br />
Felles løft for de eldre<br />
Utfordringene og de økonomiske kostnadene<br />
med en verdig og vel fungerende<br />
eldreomsorg er så formidable at de sannsynligvis<br />
ikke kan løse av det offentlige<br />
alene. Alle gode krefter må mobiliseres<br />
og trekke i samme retning. Offentlige og<br />
private aktører disponerer til sammen, på<br />
nasjonalt nivå, milliarder av kroner som<br />
kan benyttes til disse formål. Løsningen<br />
ligger i å tenke nytt og langsiktig. Dersom<br />
politikerne virkelig vil skape ”en eldreomsorg<br />
som skinner”, må regelverket for de<br />
offentlige midlene tilpasses og harmoniseres<br />
slik at man får de rette synergier<br />
med henblikk på å frigjøre den nødvendige<br />
private kapital. Her kommer Diakonhjemmet<br />
inn i bildet.<br />
Diakonhjemmets rolle<br />
I Diakonhjemmets strategiplan for tidsrommet<br />
2009 - 2012 finner man et eget<br />
kapitel om den ”Aldrende befolkning”.<br />
Fordi planene tar utgangspunkt i det<br />
enkelte menneske og de ulike behov hver<br />
og en av oss har, tror <strong>Seniorsaken</strong> Vestre<br />
Aker at Diakonhjemmet har tenkt de riktige<br />
tankene - til riktig tid. Diakonhjemmet<br />
har følgende overordnet målsetning i sin<br />
strategiplan for den aldrende befolkning:<br />
Ӂ bli ledende i utviklingen av kunnskap<br />
og profesjonell praksis overfor den<br />
aldrende del av befolkningen”.<br />
For å oppnå dette ønsker man å opprette<br />
et senter for helsetjenester til eldre, videre<br />
fullføre utviklingen av en mastergradsstudie<br />
innenfor «helsetjenester til eldre» i<br />
et nært samarbeid mellom høgskole og<br />
sykehus. Man ønsker også å utvikle nye<br />
institusjonelle virksomheter, helt eller delvis<br />
eiet av Diakon-hjemmet, for å kunne<br />
yte relevante tjenester til den aldrende del<br />
av befolkning.<br />
Eldreomsorg og helsetjenester til den<br />
aldrende del av befolknin-gen vil prege<br />
etterspørselen av sykehusets tjenester,<br />
med overføringer fra den kunnskapsbasen<br />
som høgskolen representerer.<br />
Antallet av pasienter som vil ha begrensede<br />
muligheter til å klare seg selv vil øke,<br />
og behovet for omsorgstjenester og differensierte<br />
sykehus – og sykehjemstilbud<br />
vil øke i takt med dette.<br />
I dag skaper skillet mellom primær- og<br />
spesialist helsetjenesten unødige vanskeligheter<br />
ifm etableringen av en velfungerende<br />
og hensiktsmessige tiltakskjede for<br />
denne aldersgruppen.<br />
Som privat stiftelse har Diakonhjemmet<br />
muligheter til å utvikle modeller for<br />
hvordan disse utfordringene kan løses.<br />
Sykehuset kan for eksempel gjennomføre<br />
forsøksvirksomhet, som etterfølges av<br />
permanente tilbud til de eldre i de bydelene<br />
som naturlig sogner til sykehuset.<br />
Etableringen av et eget sykehjemstilbud<br />
og andre tilbud i skjæringsfeltet mellom<br />
primær- og sekundærhelsetjenesten vil<br />
kunne bli viktige bidrag og tilvekster til<br />
Diakonhjemmets samlede virksomhet.<br />
Utover dette vil Diakonhjemmet kunne tilrettelegge<br />
og åpne muligheten for frivillig<br />
innsats fra friske og aktive eldre på ulike<br />
områder.<br />
nytt fra LOKALLAGENE Side 17
Ny lokalforening:<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal!<br />
Pangstart for <strong>Seniorsaken</strong> Arendal! Foreningen har på kort tid fått hele 300 medlemmer. Foreningen<br />
mobiliserer på protest mot nedlegging av sykehjemsplasser og snikprivatisering av eldreomsorgen.<br />
Styret har også satt i gang en underskriftsaksjon mot nedlegging av demenskollektivet i Flosta<br />
<strong>Seniorsaken</strong> blir stadig sterkere på<br />
Sørlandet. Siste nytt er etableringen av<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal, som fikk et interimstyre<br />
27. mars 2009. Hovedsaker for<br />
den nye foreningen blir å stanse nedbyggingen<br />
av eldreomsorgen i Arendal og<br />
hindre avhjemling eller nedleggelse av<br />
Flosta Bo- og Omsorgs-senter. En representant<br />
for Demensforeningen kunne<br />
opplyse at bare 1/3-del av kommunens<br />
demente brukere fikk kommunal hjelp.<br />
Derfor vil en nedleggelse av Flostad ytterligere<br />
forverre situasjonen for mennesker<br />
med sammensatte og ofte skiftende hjelpebehov<br />
i Arendal kommune (ca. 42.000<br />
innbyggere).<br />
Leder av <strong>Seniorsaken</strong> Arendal er tidligere<br />
rektor Odd Keilon Osmundsen. Sammen<br />
med medieansvarlig Wenche Sørbo har<br />
han hatt en lang rekke innlegg i lokalavisen<br />
Agderposten. En foreløpig seier<br />
ble vunnet da det lyktes foreningen å<br />
overbevise to medlemmer av Arbeiderpartiets<br />
kommunestyregruppe om at<br />
demensplassene var viktige. Dermed ble<br />
det flertall mot nedleggelse. Kommunen<br />
planlegger også å omgjøre sykehjemmet<br />
på Plankemyra til omsorgsboliger.<br />
• Folk er fortvilet, forteller Odd Keilon<br />
Osmundsen. Kommunen avhjemler<br />
etablerte sykehjemsplasser og ber<br />
sykehjems<strong>pasientene</strong> søke omsorgsbolig.<br />
Det er en tilsnikelse. Et vedtak om<br />
sykehjemsplass kan ikke omgjøres uten<br />
samtykke fra den enkelte bruker. Slikt<br />
samtykke har man ingen plikt til å gi. De<br />
ansatte ved kommunens sykehjem er<br />
også fortvilet. De har i dag 30 prosents<br />
sykefravær.<br />
Kommunen har lagt frem en ny plan for<br />
helse og omsorg med ekstremt kort<br />
hørignsfrist. 15. mai. 09. <strong>Seniorsaken</strong> ber<br />
om utsettelse. <strong>Seniorsaken</strong> har markert<br />
seg sterkt i Arendal!<br />
Valg av interimstyre: Leder: Odd Keilon<br />
Osmundsen, nestleder: Svein Hvidsten,<br />
sekretær: Greta Osmundsen, styremedlemmer:<br />
Wenche Sørbo, medieansvarlig<br />
(leder for pårørende-gruppen, Flosta<br />
Bokollektiv), Gurly Gundersen (nestleder<br />
for demensforeningen i Arendal),<br />
Julie Christensen, Ole Gjermundsen og<br />
Elith Halberg.<br />
Side 18 nytt fra LOKALLAGENE<br />
Hvorfor forsømmes eldreomsorgen i Arendal<br />
Vi bor i en fin kommune og vi vil gjerne fortelle all verden om<br />
hvor flinke vi er. Vi skryter av oss selv både på det nasjonale<br />
og internasjonale plan.Vi sender ambassadører (politikere) ut<br />
i verden for å fortelle. Vi lager film som viser hvor enestående<br />
alt er. Vi inviterer andre kommuner til konferanser hit for å<br />
fortelle hva de kan gjøre for å bli like flinke som oss.<br />
Kulturlivet skinner nå i Arendal. Vi har fått et flott bibliotek og<br />
et enda finere kulturhus.<br />
Bomullsfabrikken har blitt et symbol på Arendal. Festivaler<br />
for store og små. Hovefestival. Canal Street. Kjempestaden.<br />
OffshoreVM. Flott, i alle fall for dem som er i stand til å glede<br />
seg over livet.<br />
Vi har blitt en FN-by som det blir lagt merke til langt utenfor<br />
byens og landets grenser.<br />
Internasjonal kommunalt drevet skole. Et fargerikt fellesskap<br />
med internasjonalt marked og bedrifter. Flyktningmottak med<br />
både sentrale og spredte boenheter. Flott.<br />
Miljøby i fremste rekke har vi også blitt. Miljøfyrtårn – Grid.<br />
Miljøgate. Fjernvarmeanlegg er bygget. Vi er en av de første<br />
klimanøytrale byene i landet, med frikjøpt CO 2 kvoter. Vi<br />
har til og med fått en strømkontakt på utsiden av rådhuset<br />
for opplading av elektriske biler (den første i landet). Flott.<br />
<strong>Jeg</strong> vil tro at etter hvert må det bli vanskelig for ordfører og<br />
politikere å finne ut flere områder vi kan bli først og best på<br />
– finne mere gull. Men – jeg har et forslag: Eldreomsorgen.<br />
De svakeste av oss, de som ikke kan gjøre seg noen glede<br />
av alle disse fine tingene vi har fått til. Sliterne, de som har<br />
bygget opp den velstanden vi har i dag. De som ikke har<br />
mer tid igjen til å vente på å få en bedre tilværelse. De som<br />
er avhengig av stell i sykehjem og demensplasser. De som<br />
aldri klager og forlanger, de er der bare. Har vi i Arendal laget<br />
en skinnende eldreomsorg, eller har vi ikke penger til slikt<br />
Kan vi ikke også la det gå prestisje i en slik sak Vi vet at vi<br />
mangler 190 demensplasser i kommunen. Behovet vil i de<br />
kommende årene bare stige. La oss slippe flere ganger å bli<br />
minnet om at gamle må ligge på tomannsrom når de skal dø,<br />
selv om deres siste ønske er et enerom. Vi vet at pårørende<br />
til syke og demente sliter seg ut for å stelle sine syke natt og<br />
dag. Nå blir vi fortalt at for å få det bedre må vi legge ned<br />
en meget godt fungerende og nybygd demensavdeling på<br />
Flosta. Lederen av omsorgskomiteen Atle Svendal sier at<br />
dette vil gi oss en svekkelse i demensomsorgen i Arendal -<br />
men, etter hvert vil det bli så meget bedre. Er det noen som<br />
kan tro på et slikt løfte Vi har fine planer om eldreomsorgen,<br />
men vi vet alle at det ikke er nok med bare fine planer en<br />
gang i fremtiden. Menneskene det her gjelder har ikke denne<br />
tiden å ta av.<br />
Ville det nå kanskje være rettferdig å omprioritere litt på kommunens<br />
planer og det totale kommunebudsjettet<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal<br />
Leder Odd K.Osmundsen
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal med<br />
åpent brev til ordføreren<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal har i et åpent<br />
brev bedt ordføreren i kommunen om å<br />
besvare følgende spørsmål før kommunestyret<br />
skal ta endelig stilling til eventuell<br />
nedlegging av Flosta Bokollektiv for<br />
senil demente mennesker:<br />
• Mener Ordføreren at alle mennesker i<br />
Arendal kommune med sammensatte<br />
og ofte skiftende hjelpebehov (slik<br />
mange av personer med demens er)<br />
har rett til kommunale helsetjenester<br />
• Mener Ordføreren at alle mennesker<br />
med sammensatte og ofte skiftende<br />
pleiebehov i Arendal kommune får<br />
sine rettmessige helsetjenester i tråd<br />
med Kvalitetsforskriften for pleie og<br />
omsorg (ikrafttreden 01.07.03)<br />
• Er Ordføreren enig med den pleiefaglige<br />
ekspertise som hevder at<br />
personer med demens ikke bør bo i<br />
bokollektiv på mer enn 8 personer<br />
• Mener Ordføreren at ”boliggjøring” og<br />
omsorgsboliger gir den samme trygghet<br />
(tilsyn, pleie) som sykehjem<br />
Som takk for svar på disse spørsmålene<br />
kan vi love ordføreren og politikerne<br />
følgende:<br />
Vi skal følge nøye med på hvem som<br />
stemmer hva. Vi skal holde saken varm<br />
i media i minst to år frem til neste kommunevalg,<br />
og tildele dere ros eller ris alt<br />
etter hva dere fortjener. Vi skal være de<br />
svakestes vaktbikkje.<br />
Brevet er undertegnet <strong>Seniorsaken</strong> i<br />
Arendal ved leder Odd K. Osmundsen.<br />
Seier for Senior saken<br />
Arendal!<br />
Kommunestyret i Arendal stemte ned<br />
forslaget om å legge ned demensavdelingen<br />
på Flosta med en stemmes<br />
overvekt. Takket være fremragende<br />
innsats fra <strong>Seniorsaken</strong> Arendal!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Arendal<br />
inviterer til<br />
Stiftelsesmøte<br />
29. September klokken 1800.<br />
Sted: Kroverten i Arendal.<br />
Alle er velkomne.<br />
Ta med venner og kjente.<br />
Elisabeth Stavenes sier at hun gruer seg til å bli gammel om hun blir avhengig av<br />
hjelp, om ikke noe drastisk blir gjort med kommunens eldreomsorg. Mye er blitt bedre<br />
i Drammen de siste årene, men Stavenes etterlyser flere eldresentre og lettere adgang<br />
til sykehjemsplass.<br />
Ny giv i <strong>Seniorsaken</strong> Drammen<br />
Etter noen års dvale satser nå <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
lokallag i Drammen for fullt. Ny leder<br />
er Elisabeth Stavenes. - Nå skal Drammens<br />
beboere få se og høre at <strong>Seniorsaken</strong><br />
har kommet til Drammen! lover<br />
Elisabeth Stavenes.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Drammen hadde årsmøte<br />
10. mars i Bragenes menighetshus. 17<br />
personer var møtt frem. Forsamlingen ble<br />
ønsket velkommen av lederen, Elisabeth<br />
Stavenes. Årsrapporten for 2008 kunne<br />
blant annet fortelle om stor aktivitet<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Sarpsborg :<br />
Vellykket møte om hørsel<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Sarpsborg har hatt et nytt<br />
vellykket temamøte i Glenghuset 26.<br />
mars med vel 70 deltakere. Foreningen<br />
vervet 20 nye medlemmer. Dermed er det<br />
vervet over 100 nye medlemmer siden<br />
laget ble stiftet. Foreningen har dermed<br />
over 270 medlemmer! Møtet hadde<br />
hørsel som tema. En representant fra<br />
GN Resound i Oslo holdt en interessant<br />
orientering om hørsel og riktige apparater<br />
under Elvefestivalen der det ble tegnet<br />
25 nye medlemmer.<br />
Følgende styre ble valgt: Elisabeth<br />
Stavenes (leder), Jan Stavenes,<br />
Oddleif Rønquist, Bjørn Karlsen, Anne<br />
Marie Kolsrud og Arve Ytterdal.<br />
På medlemsmøtet 25. februar 2009<br />
var det et interessant foredrag av Lars<br />
Bjerke, leder av helse- og sosialetaten<br />
i Drammen kommune.<br />
for de spesielle behov. Det var også<br />
musikalsk underholdning og sang ved<br />
Lagaardsgjengen og medlem Øistein<br />
Darum.<br />
Foreningen har fått mye fin presse,<br />
takket være offensiv holdning, gode<br />
initiativer og sans for samarbeid med<br />
kommunens folk. <strong>Seniorsaken</strong> gratulerer!<br />
Nytt fra LOKALLAGENE Side 19
Årsmøte i <strong>Seniorsaken</strong><br />
Gjøvik, Land og Toten<br />
personlige kartlegging av kvaliteten ved<br />
de kommunale sykehjemmene. Nedbyggingen<br />
av sykehjemssektoren i Gjøvik<br />
kommune gjør at foreningen i 2009 står<br />
overfor store utfordringer. Etter at Gjøvik<br />
kommune tok mål av seg til å bli en mønsterkommune<br />
for RO-senterets politikk,<br />
er det ingen annen utvei enn full mobilisering<br />
blant seniorene i kommunen.<br />
Følgende styre ble valgt:<br />
Styret i <strong>Seniorsaken</strong> Gjøvik, Land og Toten.<br />
30. mars 2009 innledet <strong>Seniorsaken</strong><br />
Gjøvik, Land og Toten sitt første ordinære<br />
årsmøte i Furubakken/Frivillighetssentralen,<br />
Gjøvik. 40 medlemmer var møtt<br />
frem. Fra <strong>Seniorsaken</strong>s sekretariat gjestet<br />
informasjonssjef Dag Bredal og helsepolitisk<br />
rådgiver Aage Thor Hestnes.<br />
Styreleder Arne Johnny Grindal hilste<br />
alle velkommen og pekte på de mange<br />
utfordringer foreningen har som ”vaktbikkjer”<br />
i sitt område. Senior-generasjonens<br />
rettmessige krav på pleie og omsorg,<br />
behandling og hjelp etter den enkeltes<br />
behov, med respekt og verdighet, er truet<br />
på alt for mange områder.<br />
Møteleder var Ingvar Berge som gjennomgikk<br />
årsmeldingen for år 2008. Han<br />
ga også en kort oppsummering av foreningens<br />
historie fra oppstart i 2006 og<br />
frem mot stiftelsesmøtet 23. september<br />
2008. Møtelederen kommenterte viktige<br />
saker for foreningen og fortalte om sin<br />
Leder: Arne Johnny Grindal, gjenvalgt,<br />
for 1 år, nestleder: Olav Stepperud, ny,<br />
valgt for 2 år, sekretær: Dagny Liaklev,<br />
gjenvalgt, for 1 år, kasserer: Kjell Vangestad,<br />
gjenvalgt, for 2 år, Styremedlemmer<br />
er Gurli Skattum, gjenvalgt, for 2<br />
år, Ingvar Berge, gjenvalgt, for 2 år, og<br />
Ragnhild Guldbakke Stuge, gjenvalgt,<br />
for 1 år. Varamedlemmer er Brita Hassel,<br />
gjenvalgt, for 1 år og Sverre K. Evensen,<br />
gjenvalgt, for 1 år<br />
Oskar Jolma ble takket for sin innsats,<br />
som nestleder i styret, som aktiv deltaker<br />
og pådriver i fasen mot etablering av<br />
<strong>Seniorsaken</strong> GLT.<br />
Rasering av eldre omsorgen på Gjøvik<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Gjøvik, Land og Toten mobiliserer mot nedleggelse og avhjemling. 79 eksisterende<br />
sykehjemsplasser skal erstattes av omsorgboliger.<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
Side 20 nytt fra LOKALLAGENE<br />
I Gjøvik kommune skal kommunestyret<br />
ta stilling til nedleggelse av 79<br />
sykehjemsplasser. I stedet skal det<br />
komme 116 nye omsorgsboliger med<br />
døgnbemanning. Langtidsplanen frem<br />
mot 2025 peker klart i retning av å yte<br />
tjenestene i brukernes eget hjem. Folk<br />
skal bo hjemme lengst mulig. Sykehjemmene<br />
skal brukes til korttidsopphold og<br />
rehabilitering. Dette vil gå hardt ut over de<br />
tradisjonelle sykehjemmene.<br />
Det er da årsmøtet ble avholdt 60 på<br />
Gjøvik som har søkt om sykehjemsplass.<br />
9 av dem har i mellomtiden havnet på<br />
sykehus. Likevel har kommunen planer<br />
om nedleggelser. Nordbyen Sykehjem et<br />
ett eksempel, der forsvinner en avdeling<br />
med 18-19 plasser.<br />
Gjøvik kommune er blitt RO-sentrets<br />
utstillingsvindu. Kommunens politikk<br />
forutsetter at demente og sterkt pleietrengende<br />
plasseres i omsorgsboliger.<br />
Snertingdal omsorgssenter er blant<br />
sykehjemmene som skal overføres til<br />
sosialtjenesteloven, noe som betyr at<br />
det ikke lenger skal være sykehjem<br />
men omsorgsboliger der folk må betale<br />
husleie.<br />
• Politikerne sier de eldre har det best når<br />
de bor i omsorgsbolig, kommenterte Ingvar<br />
Berge. Er det politikerne som vet best<br />
Hvordan vet de hvordan de eldre har det<br />
De glemmer at ”de eldre” er individer.<br />
De tror det er hop. Det viser hva som er<br />
holdningene deres.<br />
Gjøvik kommune er den kommunen i<br />
Oppland som bruker minst på innbyggerne<br />
over 80 år, med kroner 10 000 per hode.<br />
Land kommune bruker mest, med kroner<br />
20 000. Målet med omleggingen i Gjøvik<br />
er ytterligere besparelser. Omsorgsplanen<br />
ble lagt frem for bystyret 3. april. Den skal<br />
behandles politisk 17. juni.
<strong>Seniorsaken</strong><br />
Eidsvoll mobiliserer!<br />
Snertingdal<br />
best!<br />
Ingvar Berge i <strong>Seniorsaken</strong> Gjøvik, land<br />
og Toten har sjekket kvaliteten på sykehjemmene<br />
i kommunen. Sykehjemmet i<br />
Snertingdal var best. Her var det varme<br />
og omsorg.<br />
I et åpent brev til Eidsvoll kommune går<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Eidsvoll imot kommunens<br />
utkast til ny pleie- og omsorgsplan. Ordføreren<br />
blir konfrontert med fem spørsmål:<br />
• Mener Ordføreren at mennesker som<br />
ikke er i stand til å ta vare på seg selv –<br />
har krav på pleie, tilsyn og omsorg fra<br />
de kommunale tjenestene<br />
• Mener Ordføreren at de fleste senil<br />
demente pasienter (som for eksempel<br />
de som har dødelig alzheimer sykdom)<br />
har et hjelpebehov 24 timer i døgnet –<br />
365 dager i året<br />
• Mener Ordføreren at omsorgsboliger<br />
er et velegnet bo – og omsorgstilbud<br />
til pasienter med sammensatte og ofte<br />
skiftende hjelpebehov (slik som ofte<br />
senil demente pasienter har)<br />
• Hvilke økonomiske og praktiske konsekvenser<br />
vil det medføre for brukeren<br />
(pasient/pårørende) som har sammensatte<br />
og ofte skiftende hjelpebehov<br />
å bli en sykehjemspasient kontra en<br />
omsorgsbolig pasient<br />
• Mener Ordføreren at Kvalitets Forskriften<br />
(ikrafttreden 01.07.03) for pleie og<br />
omsorg ligger til grunn for eldreomsorgen<br />
i Eidsvoll kommune.<br />
• De viktigste oppgavene er å arbeide<br />
for verdig behandling, omsorg og pleie<br />
av eldre. Hvis jeg noen gang skulle få<br />
behov for institusjonsplass på Gjøvik,<br />
ville jeg valgt Snertingdal, sier Ingvar<br />
Berge.<br />
Mye var bra, forteller Ingvar Berge. Han<br />
er imidlertid opprørt over hvor liten tid<br />
hver enkelt beboer får av oppmerksomhet.<br />
Det er hjem der beboerne ikke er<br />
utendørs én time i året.<br />
Ved flere av hjemmene er det dessuten<br />
minimalt med aktivisering. Ofte blir<br />
beboerne bare stelt og trillet inn i en<br />
ventesal. Her sitter de til de sovner rundt<br />
bordet alle sammen.<br />
Snertingdal er unntaket. Her tar personalet<br />
seg tid til å snakke med beboerne.<br />
De som bor der, føler trygghet. Det er<br />
lyst og trivelig, med fin utsikt til naturen,<br />
samt fine uteområder. Pussig nok er det<br />
nettopp sykehjemmet i Snertingdal er<br />
foreslått revet i en nylig fremlagt konsulentrapport<br />
som beskriver bygningens<br />
beskaffenhet.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Skjetten med<br />
”Treffpunkt”<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Skjetten er først ute med<br />
ukentlig Treffpunkt hver torsdag formiddag<br />
fra 12-14. Stedet er Kirkestuen i<br />
menighetshuset. Møtet er åpent for alle.<br />
Lokalet har foreningen fått låne gratis av<br />
kommunen. Her lages det vafler og kaffe<br />
som selges for 10 kroner for vaflene og<br />
10 kroner for all den kaffen du kan drikke.<br />
Tiltaket er blitt kjent gjennom omtale i<br />
lokalavisen. Vanligvis kommer det ca 12<br />
stykker. Ildsjelene bak Treffpunkt består<br />
av 2-3 styremedlemmene.<br />
Medlemsmøtene i <strong>Seniorsaken</strong> Skjetten<br />
holdet første onsdag i måneden 14 til<br />
1600 der man diskuterer diverse emner.<br />
Møtene holdes i Skjetten fritidssenter i<br />
Landskroneveien 513.<br />
Husleieøkning<br />
på Lillehammer<br />
Beboerne ved Søre Ål bo- og servicesenter<br />
nekter å akseptere et kraftig byks<br />
i kommunal husleieøkning som de er<br />
pålagt som følge av Lillehammer kommunes<br />
dårlige økonomi.<br />
Lite dusjing i<br />
Øyer<br />
Formannskapet i Øyer kommune ville<br />
gå inn for kutt i eldreomsorgen som vil<br />
resultere i at brukerne av hjemmetjenesten<br />
bare får dusje hver tredje uke.<br />
nytt fra seniorsaken INNHOLD Side 21
Thermalsjøen i sentrum av Heviz<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Bergen:<br />
Helse og Kulturreise til Wien<br />
og Bad Heviz i Ungarn<br />
4. – 18.september 2009.<br />
Spa & Wellness Hotel Fit<br />
Fra byparken i Heviz<br />
Igjen har <strong>Seniorsaken</strong> Bergen gleden<br />
av å invitere til en Helse- og Kulturreise.<br />
Vår forrige reise til Venezia og Kroatia var<br />
en stor opplevelse for vel 30 deltagere i<br />
oktober i fjor. Derfor satser vi på en ny<br />
reise denne gang til kultur- og musikkbyen<br />
Wien og den meget anerkjente<br />
ungarske kurbyen Bad Heviz som ligger<br />
et par timers busstur fra Wien. Oppholdet<br />
på denne 15 dagers turen starter med<br />
week-end i Wien før vi setter kursen mot<br />
Bad Heviz der vi skal få 2 herlige uker på<br />
vårt 4 stjerners nyrenoverte hotell. Det er<br />
store og romslige værelser og hotellet har<br />
alle fasiliteter som trengs for et helse og<br />
velvære opphold. Hotellet ligger like ved<br />
byparken og sentrum og thermalsjøen<br />
som er Europas største. Temperaturen<br />
i sjøen er 35 C, så her kan man virkelig<br />
oppleve velvære i det fri. Normalt sett er<br />
september den mest behagelige tiden på<br />
året i Sentral-Europa, dvs fine sommertemperaturer.<br />
I den gunstige turprisen<br />
er det halvpensjon på hele turen og i<br />
Heviz er det som vanlig 2 behandlinger pr<br />
virkedag inkl i prisen. I Wien har vi også<br />
en byguiding inkl. Ellers vil det bli tilbudt<br />
noen rimelige utflykter under oppholdet.<br />
Nærmere informasjon om turen<br />
og påmelding til <strong>Seniorsaken</strong><br />
Bergen v/Einar Nielsen<br />
E-post: eja-niel@online.no eller på<br />
telefon: 997 09 989.<br />
Eller pr post: Einar Nielsen<br />
Nordgardshauen 55e<br />
5918 Frekhaug<br />
NB! Påmeldingen er allerede i<br />
gang så her må man være rask<br />
med påmeldingen, og turen er<br />
selvfølgelig åpen for seniorer<br />
fra hele landet.<br />
nytt fra seniorsaken Side 22
Fra venstre: Arne Gausel, Antje Egede-Nissen, Reidun Fritzvold, Marie Larsson. Tore Ruud var ikke tilstede.<br />
Konstituerende generalforsamling i<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Ullern<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Ullern ble etablert onsdag 1.april 2009. Til den konstituerende generalforsamlingen på<br />
Ullern Seniorsenter møtte 37 personer - av dem 26 medlemmer av <strong>Seniorsaken</strong>.<br />
Møtet ble innledet ved at initiativtageren,<br />
Ernst Hansen-Tangen, ønsket velkommen<br />
og foreslo som møteleder, Jan-Fredrik<br />
Drangsholt. Hansen-Tangen redegjorde<br />
for det forberedende arbeidet som var<br />
utført av en arbeidsgruppe bestående<br />
av Ernst Hansen-Tangen, Marie Larsson,<br />
Arne Astrup Narverud, Per Norvik og<br />
Paul M. Røthe. Det utsendte forslag til<br />
styre ble presentert.<br />
Ernst Hansen-Tangen ble valgt til leder av<br />
styret for 2 år. Som styremedlemmer ble<br />
valgt: Marie Larsson (2 år), Arne Gausel (1<br />
år), Tore Ruud (1år), Antje Egede-Nissen<br />
(1år). Som vararepresentant ble valgt<br />
Reidun Fritzvold.<br />
Etter at den formelle delen av generalforsamlingen<br />
var avsluttet, innledet Hansen-<br />
Tangen til en diskusjon av lokalforeningens<br />
virksomhet, og nevnte spesielt 3<br />
satsningsområder for den nye foreningen:<br />
1. Bydelen - alt som besluttes og iverksettes<br />
og som angår beboerne.<br />
2. Yrke - finne saker som kan engasjere<br />
og få frem betydningen av de eldre som<br />
en ressurs.<br />
3. Bolig.<br />
Det vil bli satset på å etablere ressursgrupper<br />
for de 3 områdene.<br />
På møtet ble det spørsmål om det kunne<br />
ha noen hensikt å etablere enda en<br />
forening i tillegg til alle andre pensjonistforeninger<br />
som finnes. Dette synspunktet<br />
møtte massiv motbør, og det ble understreket<br />
fra flere hold at vi ikke kan få for<br />
mange foreninger, og at vi trenger sterke<br />
pressgrupper. Dessuten er det grunn<br />
til å understreke at <strong>Seniorsaken</strong> Ullern<br />
ikke skal ta opp noen konkurranse med<br />
etablerte organisasjoner eller grupperinger,<br />
men bidra til å samarbeide om felles<br />
interesser og felles mål.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Rogaland er bekymret over<br />
helsetilbudet for seniorer<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Rogaland har protestert<br />
overfor styret ved Stavanger Universitetssykehus<br />
over nedleggelsen av<br />
et akuttgeriatrisk tilbud i Stavanger.<br />
Samtidig ble det uttrykt bekymring for<br />
manglende rehabiliteringstilbud til eldre<br />
mennesker som hadde gjennomgått en<br />
akutt sykdom. All forskning viser at en<br />
tilstrekkelig rehabilitering etter sykdom<br />
hos eldre bedrer funksjonsevner, hindrer<br />
innleggelser i sykehjem og re-innleggelser<br />
i sykehus og sparer samfunnet for store<br />
utgifter på sikt.<br />
Ut fra fagfolk og <strong>pasientene</strong> selv er 12<br />
dager på en akuttavdeling ikke tilstrekkelig<br />
behandling for en slagpasient. I følge<br />
Forskrift om habilitering og rehabilitering<br />
fra Helse og Omsorgsdepartementet (<br />
2001 med endring av 2006) kapitel 3<br />
står det klart at ” habilitering og rehabilitering<br />
i spesialisthelsetjenesten skal<br />
inngå i tilbudet av helsetjenester som det<br />
regionale helseforetaket skal sørge for”.<br />
Vi regner med at Helse Stavanger må ha<br />
planer for å oppfylle påleggene i disse<br />
forskriftene og imøteser styrets svar på<br />
når og hvordan dette skal ivaretas for<br />
eldre slagpasienter og eldre pasienter<br />
med akutte og kroniske lidelser, skriver<br />
leder Aasta Barkved Støylen på vegne av<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Rogaland.<br />
nytt fra seniorsaken Side 23
Leserinnlegg<br />
Side 24 leserinnlegg<br />
Problemer<br />
med bolig<br />
<strong>Jeg</strong> trodde jeg hadde vært forutseende<br />
da jeg kjøpte meg leilighet sentralt, alt på<br />
ett gulv med heis. Dessverre ble helsen<br />
så dårlig at jeg er avhengig av rullator<br />
med støtte for armene. Da viste det seg<br />
at leiligheten ”krympet”. Den er ikke<br />
beregnet for rullator, men det verste er<br />
dørene som er så tunge at jeg ikke kan<br />
åpne dem. <strong>Jeg</strong> er dermed isolert i min<br />
leilighet, kan ikke komme til heisen. Selger<br />
har lovt at dørene skal få automatisk<br />
åpner, men nå har jeg etter innleggelse<br />
på sykehus og rehabilitering vært i<br />
leiligheten i flere måneder og ingenting<br />
har skjedd.<br />
Kan fortelle at overlegen på geriatriske<br />
avdeling Arendal, har anbefalt omsorgsbolig<br />
for meg. Det samme har fastlegen<br />
og hjemmesykepleierne som går daglig<br />
hos meg. Men kommunen har få plasser<br />
og kan ikke love meg noen ting.<br />
Solveig Skorstad, Grimstad<br />
Svar: Problemene med leiligheten er av<br />
privatrettslig karakter. Selger må oppfylle<br />
som avtalt. Mangelen på sykehjemsplass<br />
er et generelt problem. Vi foreslår at du<br />
søker med hjelp fra fastlegen. Får du<br />
avslag skal du henvende deg til oss.<br />
Red.<br />
Minstefradraget<br />
Det er forskjell på minstefradragets øvre<br />
grense når det gjelder lønnsmottakere og<br />
pensjonister: Øvre grense for lønnstakere<br />
er 67.000,- kroner og for pensjonister er<br />
56.100,- kroner. <strong>Jeg</strong> spurte en kunderådgiver<br />
i skattetaten, som bare kunne<br />
konstatere at det er bare slik. Det er også<br />
forskjell i trygdeavgift sa hun, 3% for<br />
pensjonister og 7,8% for lønnstakere.<br />
Pensjonister burde etter min mening ikke<br />
betale trygdeavgift i det hele tatt, og<br />
pensjonister burde minst ha like stor øvre<br />
grense på minstefradrag i inntekt som<br />
lønnsmottakere.<br />
Kirsten Johanne Kårbø, Os<br />
Svar: Når det gjelder størrelsen på<br />
minstefradraget er vi enige. Det burde<br />
være like stort for pensjonister som for<br />
yrkesaktive. Dette er en av de mange<br />
sakene vi arbeider med. Når det gjelder<br />
trygdeavgiften stiller det seg annerledes.<br />
Pensjonister betaler 3% syketrygd. De<br />
betaler ikke pensjonsdelen, ettersom de<br />
allerede mottar pensjon.<br />
Red.<br />
Telenor krever nettbank!<br />
Nå forlanger Telenor at kundene betaler via nettbanken! Selv om jeg bruker<br />
internett, er jeg ikke bruker av nevnte bankforbindelse til min private bank.<br />
<strong>Jeg</strong> har flere venner og bekjente som slett ikke har hverken PC eller tilgang til<br />
bruk av nettbank. Hva blir neste At sparebankene, kommunen etc forlanger<br />
all kontakt via nettet Det kan da ikke være meningen. Det må gå enda flere<br />
år før vi er der, håper jeg. Ikke la oss innbyggere i dette samfunnet bli aldeles<br />
overkjørt!<br />
Ellen Busvold, Flekkefjord<br />
Svar: <strong>Seniorsaken</strong>s daglige leder, Tore Henning Larsen, filleristet Telenor på<br />
P4. Selvsagt har du rett! Ett av våre medlemmer ringte Telenor og klaget. Hun<br />
fikk beskjed fra konsulenten om at Telenor med dette ønsket å spare miljøet<br />
for CO 2 utslipp, noe som ikke er særlig troverdig. En annen dame fikk b<br />
eskjed om at hun kunne få kroner 300 i avslag på årsregningen – men at<br />
tilbudet bare gjaldt de som klaget. Så sett i gang å klage!<br />
Red.<br />
GLEDE<br />
<strong>Jeg</strong> burde skrive om glede -<br />
jeg burde være lys og glad,<br />
jeg burde se alt det gode<br />
som Gud i sin godhet oss ga ---<br />
Hvor vakker er ikke jorden,<br />
hver blomst og hver skapning på jord,<br />
hvor glad burde alle være<br />
for den gave som i livet bor!<br />
En blomst i min vase forteller<br />
om undre som skapes hver dag,<br />
dens skjønnhet, dens lysende øyne<br />
som speiler en himmel av!<br />
Marie Waale Nilsen<br />
Hilsen fra Asker<br />
Pensjonistparti<br />
Takk for nok et interessant men beklemmende<br />
nyhetsbrev. <strong>Jeg</strong> videresender til<br />
alle i Asker Pensjonsparti og den sentrale<br />
ledelse, for jeg synes vi bør trekke lasset<br />
sammen for å oppnå resultater. <strong>Jeg</strong> ble<br />
derfor veldig overrasket da jeg fant<br />
nettstedet ”Seniornett” som også<br />
arbeider i feltet, uavhengig eller knyttet til<br />
noen. At disse kommer i tillegg til oss i<br />
Pensjonistpartiet, Pensjonistforbundet,<br />
Seniorpartiet i FrP som Carl I Hagen<br />
starter opp nå, og dere/oss i <strong>Seniorsaken</strong>,<br />
kan ikke være av det gode for<br />
”saken”, nemlig seniorenes/pensjonistene/de<br />
eldres kår. Så noe burde gjøres,<br />
for eksempel å møtes for å drøfte<br />
hvordan dette skal løses. <strong>Jeg</strong> sier dette<br />
uten å ha partiet i ryggen, men føler at<br />
dette haster.<br />
Frede Sund, medlem i <strong>Seniorsaken</strong> og<br />
pressetalsmann i Pensjonistpartiet<br />
Svar: Seniornett er en forening for<br />
nettbrukere, Pensjonistpartiet er et<br />
politisk parti – liksom Fremskrittspartiet,<br />
og Norsk Pensjonistforbund er en<br />
fagforening for pensjonister med<br />
utgangspunkt i LO. <strong>Seniorsaken</strong> er på<br />
den annen side en partipolitisk uavhengig,<br />
landsomfattende interesseorganisasjon<br />
for alle som arbeider mot diskriminering<br />
av seniorer i yrkeslivet, for seniorers<br />
rett til helsehjelp, rehabilitering og<br />
omsorg, og generelt for et godt og<br />
meningsfylt seniorliv. Vi utfyller hverandre<br />
og samarbeider om enkeltsaker.<br />
Red.
NRK Senior<br />
Egen kanal for seniorer Har innsenderen anelse om hva det vil koste Er han villig<br />
til å betale ekstra Kringkastingslisens Ærlig talt, har ikke innsenderen (Kolbjørn<br />
Mårvik) fattet at vi som er 55+ er like forskjellige som de under 55+ Og at ikke alle<br />
alderspensjonister over 67 år tenker likt Man må altså være alderspensjonist, om<br />
man jobber når man er over 67 teller man antakelig ikke Gode minner fra år tilbake<br />
Enkelte kan faktisk ikke fordra musikken i "Lirekassen" som ble sendt for endel år<br />
siden. Det får da være grenser for nostalgi.<br />
Noen av oss digger faktisk både Mozart og Madonna, for ikke å si Bach og Beatles.<br />
Det jeg kunne tenke meg er at NRK 1 og 2 kunne være litt mer samkjørt i programsettingen,<br />
slik at det ikke sendes f.eks. populærmusikk samtidig på begge kanaler.<br />
<strong>Jeg</strong> er enig med red. i at selve sendeflaten med program for "godt voksne" kunne<br />
utvides noe. Men hvem skal bestemme hva som er interessant for "godt voksne"!<br />
- Noen liker Mozart - andre Madonna.<br />
Evelyn Bøe, mottatt som e-post<br />
Samordning og<br />
forskjellsbehandling<br />
Den som føler seg urettferdig behandlet, kjenner seg nedvurdert på en slik måte<br />
at det kan gå ut over den daglige trivsel. Rettferdig økonomi gjelder like mye for<br />
pensjonistens trivsel som for en hver annen.<br />
Oppstillingen nedenunder viser hva en gift pensjonist i tidsrommet 1.05.99-1.05.09<br />
er blitt trukket. Det kalles samordning. Med et snitt på 130 000 pensjonistektepar i<br />
Norge blir det samlede trekk i disse 10 år fra 260 000 pensjonister på nærmere 29<br />
milliarder!<br />
Grunnbeløp Samordning Utbetalt %<br />
Mai 99 46 950,00 11 737,50 35 212,50 25<br />
Mai 00 49 090,00 12 272,50 36 817,50 25<br />
Mai 01 51 360,00 12 840,00 38 520,00 25<br />
Mai 02 54 170,00 13 542,50 40 627,50 25<br />
Mai 03 56 861,00 11 372,20 45 488,80 20<br />
Mai 04 58 778,00 10 286,15 48 491,85 18<br />
Mai 05 60 699,00 9 104,85 51 594,15 15<br />
Mai 06 62 892,00 9 433,80 53 458,20 15<br />
Mai 07 66 812,00 10 021,80 56 790,20 15<br />
Mai 08 70 256,00 10 538,40 59 717,60 15<br />
Mai 09 Ny regulering<br />
440 800,00 111 149,70 350 210,50<br />
Tilhengere av samordningen viser til at enslige ikke har noen å dele boutgifter og<br />
andre utgifter med. Dette er helt riktig, men det har ingen ting med den enkeltes<br />
pensjon å gjøre. Det beløp som trekkes fra ektepar kommer ikke de enslige til<br />
gode. <strong>Jeg</strong> oppfordrer landets pensjonister til høsten kun å stemme på de partier<br />
som i sitt program tydelig flagger partiets mening om dagens ordning, enten de vil<br />
sette sluttstrek eller ei for denne forskjellsbehandlingen.<br />
Asbjørn H. Johansen, Ålesund<br />
Mulighet for<br />
hjembesøk<br />
Saken gjelder min mor som er rullestolbruker<br />
og helt pleietrengende.<br />
Bydelen har plassert henne på fast<br />
sykehjemsplass mot mors og min vilje.<br />
Uansett så ønsker mor mulighet for<br />
hjembesøk i sin egen leilighet her i Oslo<br />
når jeg kan være sammen med henne<br />
i høytider, noen helger og kanskje en<br />
kort ferie. Hun har jo krav på permisjon<br />
fra sykehjemmet. Hvis hun skal være<br />
hjemme i leiligheten en hel dag eller<br />
eventuelt et par dager, er vi avhengig av<br />
at hun får hjemmesykepleie noen ganger<br />
om dagen. <strong>Jeg</strong> har søkt bydelen om<br />
det, men fått avslag med begrunnelse<br />
at hun allerede har heldøgns omsorg<br />
på sykehjemmet og derfor ikke har krav<br />
på hjemmesykepleie. De henviser oss i<br />
så fall til privat hjemmesykepleie. Dette<br />
avskjærer muligheten hennes for hjembesøk,<br />
og tar helt motet fra henne. Da har<br />
hun ingenting å se frem til. Det jeg ønsker<br />
svar på, er hvilke rettigheter man har i forhold<br />
til hjemmesykepleie. Når man er på<br />
sykehjem kan man i prinsippet dra hvor<br />
man vil, når man vil, og man har krav på<br />
hjembesøk. Man har også rett til 8 ukers<br />
ferie hvor egenandelsats kr. 118 refunderes.<br />
Men disse rettighetene er lite verd<br />
om man ikke samtidig kan få nødvendig<br />
helsehjelp når man oppholder seg utenfor<br />
sykehjemmet enten det er på en liten ferie<br />
eller hjembesøk.<br />
Rolf Nielsen, Oslo<br />
Svar: Kommunen har ikke plikt til å gi<br />
hjemmetjenester til brukere som allerede<br />
har fulldøgns omsorgstilbud. På den<br />
annen side er det i prinsippet ikke er<br />
”forbudt” for bydelene å gi slike tjenester.<br />
Ressurssituasjonen er avgjørende. Vi går<br />
ut fra at medlemmets mor har fått et<br />
skriftlig negativt vedtak, hvis ikke kan<br />
man søke skriftlig og kreve skriftlig<br />
begrunnet vedtak. Dette er selvsagt et<br />
vanlig forvaltningsvedtak som kan<br />
påklages - sendes først den instans som<br />
har fattet vedtaket. Hvis det er rimelig<br />
udiskutabelt at hjemmebesøk er til<br />
brukerens beste og hennes eget ønske,<br />
synes det å kunne stride mot Forskrift om<br />
kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene å<br />
nekte nødvendig bistand ved hjembesøk.<br />
Red.<br />
leserinnlegg Side 25
Trygve J. Willersrud<br />
(Scandinavian Life<br />
Center)<br />
Vidar Lønn-Arnesen<br />
(<strong>Seniorsaken</strong>)<br />
Henriette Larsen<br />
(Event Travel)<br />
Ingunn Strøm<br />
(SATS)<br />
Bli med på 50+ tur til<br />
Tyrkia<br />
sammen med <strong>Seniorsaken</strong> • Vidar Lønn-Arnesen<br />
Gerd Thoreid (GT Sara) • Kari Gjærum • Philip Kruse<br />
Jakten på ungdomskilden<br />
Side S 26 BLI MEDTIL TYRKIA<br />
Scandinavian Life Center kan vi ikke love deg ungdommen<br />
tilbake, men vi kan hjelpe deg et godt stykke på vei. Sammen<br />
med <strong>Seniorsaken</strong>, Event Travel og SATS ønsker vi å tilby alle<br />
medlemmene et eksklusivt helseopphold på Den Tyrkiske<br />
Riviera. Scandinavian Life Center holder til på Gloria Hotels &<br />
Resorts***** – en av Tyrkias mest komplette og otteste<br />
destinasjoner. SLC tilbyr helse-, omsorgs- og rehabiliteringstjenester<br />
til norske seniorer, og arrangerer turer med varierende<br />
helseinnhold for norske pensjonister<br />
Inkludert i prisen:<br />
• Fly t/r (assistanse på yplassen ved avreise, ledsagende<br />
helsepersonell under yturen, assistanse ved ankomst<br />
Antalya)<br />
• Transfer yplass – hotell t/r<br />
• Opphold med helpensjon. Fantastisk frokost-, lunsj- og<br />
middagsbuffé. 1 gl øl/vin til lunsj og middag<br />
• Div ut ukter<br />
• Morgentrim hver morgen ledet av SATS<br />
• Trening i studio med instruktør ledet av SATS<br />
• Tilgang til Spa og bassenger ute og inne. På vårt<br />
rehabiliteringssenter har vi sjøvannsbasseng som holder<br />
34 grader<br />
• Bowlingturnering<br />
• 2 Da Capo show med Vidar Lønn-Arnesen, GT Sara, Kari<br />
Gjærum og Philip Kruse<br />
• 1 gallamiddag på golfklubben samt middager på vår<br />
franske, kinesiske og greske<br />
á la carte restauranter<br />
• Tilgang til norsktalende helse- (lege, sykepleier, fysioterapeut)<br />
og servicepersonell<br />
• Tilgang til eget sykehus hvor man kan bestille øyesjekk,<br />
hjertesjekk og tannlegesjekk. Sykehuset har de este<br />
medisinske spesialiteter<br />
• Tilgang til vår egen skjønnhetsklinikk<br />
• Shoppingturer<br />
• Gunstige priser på en mengde varer<br />
Opphold 03.09.09 – 12.09.09<br />
kr 9.990,-<br />
Opphold 03.09.09 – 17.09.09<br />
kr 14.990,-<br />
Påmelding til Event Travel på mail<br />
post@eventtravel.no, tlf. 23008700.<br />
Se også www.eventtravel.no<br />
Ved ønske om supplerende informasjon om oppholdet ring<br />
911 24 007, adm. dir. Trygve J. Willersrud i Scandinavian Life<br />
Center trygve@slcnorge.no www.slcnorge.no<br />
SLC holder presentasjoner i alle <strong>Seniorsaken</strong>s lokallag som<br />
ønsker å høre mer om turen.
Flau og skamfull over Norges seniorpolitikk!<br />
Som hjelpepleier i et sykehjem sliter jeg daglig med konsekvensene av Norges<br />
seniorpolitikk. Ofte blir jeg flau og skamfull når jeg må svare på spørsmål om hvorfor<br />
pleien blir utført på den og den måten og ikke annerledes. <strong>Jeg</strong> må jo være lojal mot<br />
min arbeidsgiver og føler ofte at det kan være vanskelig. Problemene knytter seg<br />
særlig til dårlig økonomi og trange rammer. Sykehjemmet der jeg jobber, er<br />
imidlertid ett av de bedre. Beboerne kommer seg stort sett opp før klokken er<br />
elleve, får stell, mat og tilsyn av sykepleieren ved behov. Vi har anledning til å steke<br />
vafler, synger eller går i blant en tur med beboerne. Turene blir sjelden lengre enn 15<br />
minutter, men det er bedre enn ingenting.<br />
Etter min mening må eldres rettigheter bli definert tydelig og lovfestes.<br />
Kvalitetsforskriften i kommunene må ikke lenger gi rom for tolkninger. Per i dag kan<br />
nesten all dårlig omsorg bortforklares. God omsorg koster penger, ikke minst fordi<br />
bemanningen må styrkes. Det er vel der politikerne snur på hælen.<br />
For et par uker siden fikk sykehjemmet vårt meget dårlig omtale i lokalavisen.<br />
Selvfølgelig gikk det meste ut på dårlig tid hos personalet, samt en høy andel av<br />
utenlandske medarbeidere som ikke alltid forstår det norske språket. Kritikken mot<br />
utlendingen er etter min mening dårlig begrunnet. Når sant skal sies, gjør de fleste<br />
en kjempejobb. De viser masse omsorg og hjertevarme, ofte mye mer enn etnisk<br />
norske. Manglene i omsorgen dreier seg i første rekke om verdsettelse, prioritering,<br />
etikk og moral. Det norske velferdssamfunnet viser respektløshet og ringeakt<br />
ovenfor sine gamle og svake. Medmenneskelighet, omsorg og respekt er verdier<br />
som er lavt prioritert i dagens samfunn. Alle burde vi skamme oss - og mest av alle<br />
de som styrer dette landet. Som konsekvens har jeg meldt meg inn i <strong>Seniorsaken</strong>.<br />
Gabriella Baecker, mottatt som e-post<br />
Politikere på<br />
sykehjem<br />
Det er en ting jeg har tenkt på i mange år.<br />
Hvordan har våre tidligere folkevalgte<br />
helseministre, ordførere og andre<br />
profilerte politikere det når de blir innlagt<br />
på sykehjem<br />
Det er tross alt nåtidens og fortidens<br />
politikere som har sørget for dagens<br />
situasjon. Derfor kunne det være interessant<br />
om dere også så litt på hvordan de<br />
har det og konfronterer dagens politikere<br />
med resultatet. Nettopp for at de skal få<br />
se hvilken fremtid de går i møte. Hadde<br />
det skjedd det samme med Solveig<br />
Strandli om hun hadde vært Gro Harlem<br />
Bruntland eller Kristin Halvorsen Hadde<br />
dagens politikere gått med på å dusje<br />
hver 14 dag, gå med bleie, gå på do til<br />
faste tider og ellers lukte vondt Bjarne<br />
Håkon Hanssen gledet seg heller ikke<br />
stort til sin alderdom sin, noe som han ga<br />
uttrykk for i et debattprogram for ikke<br />
lenge siden.<br />
Royh E. Strøm, mottatt som e-post<br />
Nynorsk i Østlandssendingen<br />
Mange av oss er vel oppgitt over overdreven bruk av nynorsk,<br />
spesielt i NRK der en dame som snakker nynorsk praktisk talt hatt<br />
alle nyhetssendinger i Østlandssendingen både i radio og TV.<br />
Hvorfor i Østlandssendingen der 90% ikke snakker<br />
nynorsk Problemet er at mange, spesielt eldre, har problemer<br />
med å forstå mange av de nynorske ordene, som jo leses stadig<br />
fortere og dessuten på dialekt. Derfor bør bruken av nynorsk i NRK<br />
reduseres betraktelig, spesielt i Østlandssendingen, og språket må<br />
i mye større grad normaliseres. Med "normalisering" mener jeg<br />
redusert bruk av dialekter.<br />
Bjørn Jensen, mottatt som e-post<br />
Svar: Som redaktør og forfatter er jeg selvsagt enig med deg. Det<br />
er alt for mye dårlig språk både i lokal- og rikssendingene. Etter min<br />
mening burde det vært stilt krav om at programledere i NRK bruker<br />
normert språk, enten det er nynorsk eller bokmål. Videre burde<br />
programlederne være utvalgt på grunnlag av sin evne til å<br />
artikulere, snakke tydelig og med en god setningsmelodi.<br />
Dessverre er det ikke slik. Dette har mye å gjøre med den generelle<br />
samfunnsutviklingen der man har byttet bort kvalitet og normering<br />
med en misforstått oppfatning av å være demokratisk i<br />
betydningen - enhver fugl synger med sin røst. <strong>Jeg</strong> tror ikke<br />
<strong>Seniorsaken</strong> vil oppnå meget ved å engasjere seg i denne<br />
debatten. Vi får i stedet glede oss over at det er vår, slå av radioen<br />
og lytte til den autentiske fuglesangen. Den er jo herlig.<br />
Red.<br />
Kompetansesenteret<br />
i Bygdøy Allé<br />
Tannbehandling<br />
Vanlig behandling, bleking<br />
Implantater<br />
En, flere eller alle tennene<br />
Narkose<br />
Tannbehandling eller andre inngrep<br />
kan gjøres i narkose/delvis narkose<br />
Fjerning av føflekker<br />
Olaug Egeland<br />
daglig leder og<br />
tannlege<br />
Tannestetisk Senter<br />
Bygdøy Allé 5, 2. etasje<br />
Tel 22 44 15 35–815 TENNER<br />
www.tannleger.com<br />
– Allmenntannleger og spesialister<br />
leserinnlegg Side 27
Verv og vinn!<br />
Vi har mye å slåss for og mange saker å fronte. Jo flere medlemmer,<br />
jo sterkere står vi som organisasjon.<br />
Det gir oss tyngde og muligheter til å utrette små og store mirakler<br />
hver dag. Send inn vervekupongen (se innbrett bakerst i bladet) og<br />
velg mellom flotte vervepremier.<br />
1. Uunnværlig på reisen<br />
Det har blitt svært dyrt å ta med seg for<br />
mye bagasje når man reiser. Med denne<br />
elektroniske bagasjevekten som veier opptil<br />
44 kg får du raskt oversikt over kiloene.<br />
Butikkpris 199 kr.<br />
2. Unikt Vakuumlokk<br />
Unikt vakuumlokk i silikon som kan brukes til å skape<br />
vakuum på alle underlag som stål, keramikk, plast og<br />
glass. Den passer til glassboller, tallerkener, kjeler etc. Det<br />
er veldig enkel og praktisk å bruke og gjør at maten holder<br />
seg lenger. Lokket er i silikon og tåler hele 375 graders<br />
varme, den kan derfor fungere som sprutbeskyttelse på<br />
stekepannen, i mikrobølgeovn eller som kjeleunderlag.<br />
Butikkpris er kr 149.<br />
Side 28 VERV OG VINN<br />
3. <strong>Seniorsaken</strong>s kjøkkenredning<br />
Disse tre åpnerene er nyttige på et hvert kjøkken.<br />
Den ene åpner enkelt syltetøyglass og andre glass<br />
med vakuum. Den andre, ringboksåpner, åpner<br />
alle bokser med ring som makrell i tomat, ølbokser<br />
etc. Tilslutt er det med en fløte- og juiceåpner som<br />
åpner de nye vanskelige og små korkene. Butikkpris<br />
for hele pakken er 148 kr.
Comrade - din mobile venn<br />
Skreddersydd Ferie<br />
For Godt Voksne<br />
Hos oss blir du alltid tatt godt vare på. Vi møter deg allerede<br />
på avreiseflyplassen for å hjelpe deg med din bagasje. Du får<br />
et fullpakket aktivitetsprogram med Senior-dans, morgentrim,<br />
underholdning og utflukter. På Kypros og Lanzarote finner du<br />
også vår norsktalende sykepleier.<br />
Kypros har Middelhavets beste vinterklima med 340 regnfrie<br />
dager i året. På Lanzarote, den vennlige Kanarieøyen, bor du<br />
direkte ved den sjarmerende strandpromenaden. Til vakre<br />
Mallorca kan du reise på Langtidsferie.<br />
r for med<br />
Direktefly fra Oslo til Kypros og Mallorcabevegelseshemmelse,<br />
Direktefly fra Bergen til Kypros og Lanzarote og er meget praktisk<br />
Direktefly fra Trondheim, Sandefjord/Torp for og å Kristiansand gjøre de daglige til Kypros<br />
innkjøp og til besøk.<br />
Comrade 2 uker krever fra ikke 6.995,-<br />
førerkort og kan<br />
benyttes på fortau,<br />
FG Handel AS<br />
Fossåsveien 19<br />
N-3132 Husøysund<br />
www.comrade.no<br />
tlf. 56 57 47 50 eller sykkelstier www.vitaltour.no<br />
og i gangområder.<br />
Har du lagt<br />
bilkjøring på hyllen,<br />
har vi her en god erstatning. Mange modeller å velge i, både små og<br />
store. Vi leverer over hele landet, så ta kontakt for flere opplysninger<br />
- Enkel å manøvrere<br />
- Svingbart kapteinsete<br />
- Kjørelys foran og bak<br />
- Bremselys og blinklys<br />
- Varsellyd ved rygging<br />
- Kjørehastighet 10 km/t<br />
- Kjørelengde ca. 40 km<br />
- Stor motorkraft<br />
- Kraftige batterier<br />
- Priser fra 15.000 inkl. mva<br />
(så langt lageret rekker).<br />
Tlf: 33 30 48 35<br />
Mob: 908 90 749<br />
E-post: knut@fghandel.no<br />
Innholdsrike<br />
rundreiser inkl.<br />
fly t/r, utflukter,<br />
måltider og norsk<br />
reiseleder<br />
Opplevelsesreiser med norsk reiseleder<br />
Bli med på en av våre innholdsrike opplevelsesreiser. Flyreise med anerkjente ruteflyselskap,<br />
transporter, gode hoteller/skip, hel- eller halvpensjon og et stort utfluktsprogram er inkludert.<br />
Sist, men ikke minst, kunnskapsrike norske reiseledere. Alle våre rundreiser kan forlenges.<br />
Elvecruise<br />
Douro og Nord-Portugal<br />
Fra Porto gjennom Dourodalen til Salamanca i Spania.<br />
3. juli (8 dg.) fra kr 14 060<br />
Idylliske hager i England<br />
Wisley Flower Show samt flere spennende og<br />
berømte hager.<br />
10.–14. september kr 11 940<br />
Donau: 6 land og 5 hovedsteder<br />
Fra Bucuresti til Wien.<br />
8. juli, 27. aug., 23. sep. (11 dg.) fra kr 17 880<br />
Rhônen: Provence og vindistriktene<br />
4. august (7 dg.) fra kr 14 190<br />
Russland: Tsarens vannveier<br />
Fra St. Petersburg til Moskva .<br />
24. aug., 7., 14. og 17. sep. (11 dg.) fra kr 12 250<br />
Rhinen, Mosel og Main<br />
23. september (8 dg.) fra kr 13 985<br />
Be om spesialprogram eller vår elvecruisekatalog. Les mer på www.escape.no. Vi har kataloger på Elvecruise,<br />
Cruise, Sør-Amerika, Malaysia, Emiratene & Oman, Mauritius, Karibien, Eksklusive Togreiser og Tog i Spania.<br />
Tlf. 22 01 71 71 | www.escape.no<br />
Språkkurs i Syd-Frankrike<br />
Lær fransk i Nice, og besøk sjarmerende byer.<br />
12. –19. september kr 12 980<br />
Det gode liv i Provence<br />
Vi besøker markeder, pittoreske landsbyer og<br />
utvalgte vinslott.<br />
19.–23. september kr 12 975<br />
Marokko – i hippienes fotspor<br />
En variert og spennende reise der vi blant annet<br />
besøker Marrakesh og Essaouira.<br />
23. september–4. oktober kr 12 980<br />
annonsetorg Side 29
ALFA reiser<br />
ønsker velkommen til<br />
Hotel Carbona<br />
i Heviz og Budapest i Ungarn<br />
Hotel Carbona er et 4 stjernes hotell der vi slapper av med vinsmakning, musikk<br />
og seniordans og får 4 behandlinger etter ege t behov samt fri tilgang på<br />
basseng med varmt thermalvann, ordinært basseng, badstu og vann-massasje.<br />
Reis sammen med andre fra<br />
<strong>Seniorsaken</strong> og Seniordans!<br />
Vi reiser med Norwegian fra Gardermoen den 21. august med retur den<br />
31. august. Oppholdet blir 8 dager i Heviz og de 2 siste i Budapest.<br />
Siste kvelden middag med båttur på Donau.<br />
Halvpensjon og transport er inkludert.<br />
Pris kr. 12.990,-. Enkeltroms tillegg kr. 1.200,-<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s medlemmer / Seniordans: rabatt kr. 1.000,-<br />
Påmelding innen 10. juli<br />
ALFA reiser<br />
Telefon: 88 00 46 00<br />
Reidar F. Quande<br />
Manesjen 5<br />
E post: quande@online.no<br />
2050 JESSHEIM<br />
Forbehold om valuta og prisendringer<br />
LanzaroTe<br />
DIREKTEFLY HVER UKE FRA – OSLO – BERGEN –<br />
STAVANGER – TRONDHEIM VINTEREN 2009 / 2010<br />
Nyhet:<br />
15% rabatt<br />
på bungalower<br />
(småhus) ved<br />
bestilling av<br />
langtidsopphold før<br />
1. august 2009.<br />
(minimum 4 uker utvalgte<br />
avganger. Begrenset antall.)<br />
7 boalternativer i flere prisklasser nær sjøen. Trygghet og<br />
sikkerhet på stedet. Guide på anleggene hver virkedag.<br />
Mulighet for gratis fysioterapi. Avtale med egen lege.<br />
Noen handikapleiligheter. Norsk TV på hovedanleggene.<br />
Gratis varme i alle leilighetsanlegg.<br />
Lanzarote har bedre bostandard, renere strender,<br />
betydelig mindre kriminalitet enn på de andre kanariøyene<br />
og sommertemperaturer hele vinteren.<br />
Bestilling og brosjyre Telefon 48 12 51 12<br />
www.lanzareiser.no<br />
post@lanzareiser.no<br />
Har TRAPPER<br />
blitt en utfordring<br />
@ âÇÇ wxz xà ÉÑÑ{ÉÄw Ñü [xÄzxÄtÇw<br />
Nordnorsk Pensjonistskole er et folkehøgskolelignende tiltak og tar imot<br />
kursister fra hele landet. Etter ca 20 år har vi bred erfaring innen kortkurs<br />
og opplevelsesreiser. Her bygger vi bro mellom generasjonene, nedre<br />
aldersgrense 16 år, øvre grense ingen… Denne høsten tilbyr vi både<br />
lokale og desentraliserte kurs:<br />
Side 30 annonsetorg<br />
Å flytte fra hjemmet fordi bena svikter er<br />
for mange en trist løsning. Derfor ønsker vi<br />
i ThyssenKrupp Monolift å fortelle deg at det<br />
finnes en annen mulighet: trappeheis.<br />
En trappeheis kan øke livskvaliteten<br />
din og gi deg mulighet til både å<br />
bo i og bruke hjemmet ditt fullt ut.<br />
Ta kontakt med oss så kan vi sammen<br />
finne en løsning som passer for deg.<br />
ThyssenKrupp Monolift<br />
Telefon: 23 17 37 00<br />
Epost: monolift@monolift.no<br />
www.monolift.no<br />
ThyssenKrupp<br />
27. - 30. aug. Akvarellmaling, Hattfjelldal (Sæterstad Gård)<br />
03. - 05. sept. Bearbeidelse av sorg, Levanger<br />
17. - 21. sept. Data for nybegynnere, Sømna<br />
14.- 18. sept. Seniorutvikling (55+), Sømna<br />
25.- 27. sept. Fotokurs (billedbehandling på pc), Sømna<br />
10. - 28. nov. Vietnam & Kambodsja, en eventyrlig reise<br />
Påmelding Spørsmål Kontakt Nordnorsk Pensjonistskole, 8920 Sømna på tlf.<br />
75 02 92 80, e-post post@nnps.no eller www.nordnorsk-pensjonistskole.no og finn<br />
kursdetaljer, samt mange andre kurstilbud. Skoleplan sendes hvis ønskelig.
Huslegen<br />
Peter F. Hjort<br />
Helsen<br />
- ditt eller det offentliges ansvar<br />
Helsen er et stort gode i livet. Mange føler<br />
at det er det største av alle goder. I dette<br />
innlegget forsøker jeg å fordele ansvaret<br />
mellom enkeltmenneskene og det offentlige<br />
så rettferdig som mulig.<br />
<strong>Jeg</strong> starter med å definere helse, og Verdens<br />
helseorganisasjon har gjort det slik:<br />
”Helse er ikke bare frihet fra sykdom og<br />
svakhet, men fullstendig fysisk, psykisk<br />
og sosialt velvære”. Denne definisjonen<br />
kalles ofte utopisk, for det er ikke mange<br />
som har så perfekt helse. Statistisk sentralbyrå<br />
har funnet at ca. 80% vurderer<br />
sin helse som god, til tross for at 60% har<br />
et helseproblem. Derfor er helse på tross<br />
av sykdom vanlig, og jeg har laget denne<br />
definisjonen av helse: ”Helse er å ha et<br />
overskudd i forhold til hverdagens krav”.<br />
Det personlige arbeidet for god helse har<br />
to forskjellige sider. Den ene siden er å<br />
gjøre det en kan for å forebygge sykdom<br />
og skade. Den bygger på grundige vitenskapelige<br />
undersøkelser om årsakene<br />
til de store folkesykdommene. Gjennom<br />
mange år har forskerne fulgt store befolkningsgrupper.<br />
En velger ut ”endepunkt”<br />
f. eks. dødeligheten av kreft eller hjertesykdom<br />
eller forekomsten av demens. Så<br />
går en tilbake i tid og ser hvorledes de<br />
som ble rammet har levd livene sine. Det<br />
var denne metoden som for 60 år siden<br />
viste sammenhengen mellom røyking og<br />
lungekreft hos engelske leger. En kan<br />
sammenfatte denne kunnskapen i leveregler<br />
for ”helsevett”. De viktigste er:<br />
• Bruk kroppen din<br />
• Spis fornuftig<br />
• Ikke røyk og vær forsiktig med alkohol<br />
• Stress med vett<br />
• Unngå ulykker<br />
• Sex er bra, men én er best<br />
Hvis du så noenlunde følger disse<br />
reglene, halverer du risikoen for alvorlig<br />
sykdom og for tidlig død.<br />
Den andre siden av det personlige helsearbeidet<br />
er å fremme helsen. Forskningen<br />
om dette har tatt lang tid, for det er vanskelig<br />
å måle mestring enn dødelighet.<br />
Men de viktigste levereglene for ”mestringsvett”<br />
er:<br />
• Sørg for håp og optimisme<br />
• Ta vare på selvbildet ditt<br />
• Ha omtanke for andre og det sosiale<br />
nettverket ditt<br />
• Driv med noe som gir glede<br />
• Vær aktiv – fysisk, psykisk og sosialt<br />
Hvis en klarer å følge disse reglene, tåler<br />
en motgang og mestrer livet sitt. I det<br />
siste er det blitt klart at et aktivt liv også<br />
reduserer risikoen for demens. Hjernen<br />
liker rett og slett at du holder den i<br />
aktivitet.<br />
Det offentlige kan ikke overta dette helsearbeidet<br />
for enkeltmennesket. Men det<br />
kan legge til rette og fjerne hindringene.<br />
Dette arbeidet må begynne i svangerskapet<br />
med gode helsestasjoner. Det må<br />
fortsette i barnehagene og skolene. For<br />
eksempel bør det være en times fysisk<br />
aktivitet hver eneste dag i alle de 13<br />
skoleårene. Det må bli langt bedre støtteordninger<br />
for svake familier. Ungdom<br />
som gir opp skolen må følges opp med<br />
gode tiltak. F. eks. må skolene lage gode<br />
opplegg for de skoletrette som kombinerer<br />
teoretisk undervisning og praktisk<br />
arbeid. Antitobakksarbeidet er viktig, og<br />
vi bør finne tiltak mot at unge starter for<br />
tidlig med alkohol og drikker for mye.<br />
Arbeidsplassene er viktige for helsen,<br />
og de må organiseres slik at de stryker<br />
helsen med et positivt arbeidsmiljø<br />
og gjerne med mulighet for trening i<br />
arbeidstiden. Bedriftsidrett er viktig, og<br />
en god bedriftshelsetjeneste er avgjørende.<br />
Bedriftene bør legge til rette for at<br />
eldre arbeidstakere kan fortsette lenger<br />
i arbeid. Pensjonistene bør ha tilgang til<br />
gode eldresentre, gode kulturtilbud og<br />
gode muligheter for fysisk aktivitet og<br />
friluftsliv.<br />
Så kommer jeg til spørsmålet i overskriften:<br />
Er dette den enkeltes eller samfunnets<br />
ansvar Svaret er enkelt: Begge<br />
parter har ansvar. For mange år siden<br />
forsøkte jeg å finne en god modell for<br />
dette felles ansvaret. <strong>Jeg</strong> valgte til slutt<br />
det gamle sagnet om Sisyfos, konge av<br />
Korint. Han pådro seg gudenes forbitrelse,<br />
og de dømte ham til å skyve eller<br />
rulle en tung sten opp en fjellside. Hvis<br />
og når han klarte det, skulle han slippe<br />
fri. Men hver gang han var nesten oppe,<br />
rullet stenen ned, og han måtte begynne<br />
på nytt. Og så kommer poenget: Stenen<br />
er et bilde på vår egen helse. Vi må streve<br />
med den hele livet, men det er samfunnet<br />
som bestemmer hvor bratt bakken blir.<br />
For noen er bakken alt for bratt, og for<br />
andre nesten flat. Disse forskjellene slår<br />
ut i helse, utdanning, kultur, yrke og<br />
inntekt. For dem som står nederst på<br />
samfunnsstigen er livet tungt, helsen<br />
blir dårlig, og dødeligheten blir høy. For<br />
dem som står øverst, blir det omvendt.<br />
Ett eksempel er nok: Levetiden for en<br />
mann på Oslo Øst er ca. ti år kortere enn<br />
for en mann på Oslo Vest. Derfor har vi<br />
hele tiden to mål. Det ene er å motivere<br />
enkeltmenneskene til å drive sitt eget<br />
helsearbeid. Det andre er å lage rettferdige<br />
samfunn med små sosiale forskjeller.<br />
Det betyr at helsen er og blir en del av<br />
politikkens verden.<br />
TOK AFP - BLE MILLIONÆR HUSLEGEN Side 31
Jon Michelet:<br />
-Å skrive er det viktigste for meg nå<br />
Arbeidsrommet er blågrått som morgendisen på dekk. Til høsten kommer Jon Michelet med sin første<br />
novellesamling<br />
Tekst og foto: Liv H. Andreassen<br />
Det er umulig å avlegge hjemmet hans på Larkollen et besøk,<br />
uten å snakke litteratur og politikk. Stueveggene er tapetserte<br />
med bugnende bokhyller.<br />
Jon Michelet svarer med et vantro nei, som tydelig røper at bare<br />
tanken på å bli golfspiller aldri engang har streifet hans villeste<br />
fantasi.<br />
Side 32 Intervju med Jon Michelet<br />
- Dette er en bokheim, konstaterer han. Her i den gule sveitservillaen<br />
har Jon Michelet kastet anker de siste par og tyve årene<br />
og satt sitt tydelige micheletske preg på omgivelsene.<br />
- Hva er viktigst for deg nå, på dette stadiet av livet<br />
- Det som er grunnleggende viktig for meg nå, er å være<br />
produktiv som forfatter. Hvis jeg skriver er jeg lykkelig, hvis ikke<br />
er jeg ulykkelig. Så enkelt er det. <strong>Jeg</strong> kommer med min første<br />
novellesamling nå til høsten og skriver også på noen nye ting.<br />
Dessuten bruker jeg mye tid på å holde meg frisk og i form, trener<br />
mye. Svømmer. I sjøen om sommeren og på lokale svømmehaller<br />
resten av året. Går jeg turer i landskapet her og lever i<br />
høy grad et utendørsliv. Også tar jeg tran hver dag.<br />
Som tidligere styrmann har han selvsagt også en båt.<br />
- Bare en liten en, men nå er det krangel om båtplass her ute,<br />
så jeg mistet den jeg hadde og kjemper om en ny. Å få en båtplass<br />
langs Oslofjorden nå som ikke ruinerer deg, er ikke enkelt,<br />
sukker han.<br />
- Det ligger en flott golfbane like i nærheten, du har ikke blitt bitt<br />
av golfbasillen<br />
Ved siden av å vektlegge arbeid og trening, prioriterer han å<br />
opprettholde kontakten med de fire døtrene sine og barnebarnet<br />
på sytten. Den eldste datteren, Tania, har dessuten vist<br />
at hun er god for en solid porsjon litteraturkyndige gener. I fjor<br />
debuterte hun nemlig med en roman som ble svært så godt<br />
mottatt i pressen.<br />
Og nå debuterer Jon Michelet selv også som novelleforfatter til<br />
høsten etter tallrike romaner og saksprosabøker. Den norske<br />
novellekunsten har lenge ligget i dødvannet, og hvem vet om<br />
ikke noen litterære brottsjøer fra Jon Michelet kan bidra til å<br />
gjenreise interessen<br />
Imens sitter han utålmodig og venter på korrekturen. Novellesamlingens<br />
navn og noe av innholdet vil han etter forlagets<br />
ønske foreløpig ikke røpe.<br />
Plenty av tid har han også som midlertidig einstøing til å skrive,<br />
for konen hans, Toril, har siden i høst befunnet seg på et ettårig<br />
oppdrag for Flyktninghjelpen på Sri Lanka.<br />
- Men hva med den politiske aktiviteten din<br />
- For meg henger jo skriving og politisk aktivitet sammen.<br />
Denne novellesamlingen vil neppe bli oppfattet som veldig politisk,<br />
men den inneholder jo en undertekst som tydelig forteller<br />
hvor jeg selv står.
På valglista til Rød har Jon Michelet denne gangen valgt å stå<br />
sånn midt på. Organisert politisk arbeid har han trappet ned,<br />
men deltar aktivt i forbindelse med ulike lokale miljøspørsmål.<br />
- <strong>Jeg</strong> er politisk aktiv i dag på den måten at jeg engasjerer meg<br />
når det er noe spesielt og kommer på banen som meningsytrer<br />
i mediadebatter. Det er fortsatt slik at jeg blir spurt om å delta i<br />
mange ulike sammenhenger, og tar stadig oppdrag rundt om i<br />
Norge, men det er ikke alt jeg svarer ja til lenger. Et nei kan det<br />
f.eks. bli til å dekke VM-fotball i Sør-Afrika i 2010 for TV 2.<br />
Selv om Jon Michelet betegner den rødgrønne regjeringen<br />
som til tider skuffende prinsippløs, tror han likevel ut fra nylige<br />
galluptall at den får gjenvalg til høsten. Med SV i regjering hadde<br />
han og Rød et lønnlig håp om at ville skaffe et større spillerom<br />
for partiet, men nei. Nå krysser Jon Michelet fingre for at høstens<br />
valg vil resultere i at det også kommer en representasjon til<br />
venstre for SV på Stortinget.<br />
- Det mener jeg at vi virkelig trenger nå, og de to kandidatene<br />
våre er godt voksne folk.<br />
En svakhet hos den rødgrønne regjeringa, har forresten vært<br />
mangelen på representasjon av folk på over seksti helt til Tora<br />
Aasland kom inn. Det blir jo jævla skjevt.<br />
Jon Michelet tar en tankefull pause før han fortsetter, og denne<br />
gangen med uventet ros til USA.<br />
- Det er jo merkelig at i USA som er en ungdommelig og dynamisk<br />
nasjon, stilte med en presidentkandidat som var godt over<br />
sytti år Mens slik som det tenkes her i Norge, ikke er mulig å<br />
ha en statsministerkandidat som har fylt sytti!<br />
Det var Jon Michelet som skapte ordet Obamia i forbindelse<br />
med den veldige begeistringsbølgen rundt den nye presidenten<br />
i USA som han ikke greide å dele.<br />
- Nei, når Obama veldig klart sa fra i valgkampen at han ville<br />
øke US Marines med 65 000 soldater og forsterke innsatsen i<br />
Afghanistan, så gjorde det meg betenkt. For dette er et eksempel<br />
på klassisk amerikansk imperialistisk politikk som jeg mener<br />
er helt feilslått, og da måtte jeg bare si fra om det. Begeistringa<br />
mi for Obama som leder for supermakten USA uteble, fordi jeg<br />
mener at han varslet grep som ligner svært mye på forgjengerens.<br />
Et glimt av Jon Michelets velkjent politiske kampånd har blusset<br />
opp over kaffekoppen, og når han først er i gang suger jeg<br />
gjerne til meg en politisk dissonans til, for intensiteten i den<br />
dype og varme stemmen er både sterkt smittende og tankevekkende.<br />
Han kjenner også godt til den pågående diskrimineringen av<br />
eldre arbeidstakere, og har opplevd at svært mange av sine<br />
jevnaldrende kolleger i media, frivillig eller ufrivillig har gått av<br />
med AFP- pensjon eller sluttpakker. Selv blir han 65 til sommeren,<br />
og misunner noen ganger alle som har en god AFP- pensjon.<br />
- Men samtidig ser jeg at noen av dem går litt i frø. De kommer<br />
fra et hardt journalistisk arbeid uten å ha noe fast å gå til<br />
lenger. Mitt privilegium er jo at det er ikke noen aldersgrense for<br />
forfattere. Samtidig har jeg ingen gylne pensjonsordninger, så<br />
jeg strever for å få det til å gå rundt. Det gjør jeg virkelig for det<br />
er tøft i bokbransjen. Men jeg har noe som er bra, et såkalt et<br />
seniorstipend fra Forfatterforeningens eget Solidaritetsfond. Det<br />
utgjør rundt 11.000 kroner i måneden som er en fin planke å ha<br />
i bånn.<br />
Jon Michelet selv har hatt døden på nærvisitt to ganger i løpet<br />
av de siste årene. Først var det en hjerteklaffoperasjon i 2002<br />
og prostatakreft i 2007.<br />
- Men jeg har kommet meg på beina igjen og er nå heldigvis<br />
helt friskmeldt fra kreften, utbryter han lettet.<br />
- Har du klart å gi opp nikotin og alkohol<br />
- Ikke helt, jeg bruker snus, men har vært sju år uten røyk. Også<br />
tar jeg meg gjerne en drink om kvelden, men jeg går ikke på<br />
fylla lenger!<br />
Jon Michelet føler også at det å ha trosset døden to ganger har<br />
gjort ham klokere, og at det har åpnet for en ny dimensjon.<br />
- <strong>Jeg</strong> fører en slags dagbok her ute nå, som også er vinklet mye<br />
opp mot tro og tvil og de store spørsmål. Kosmos. Universet.<br />
<strong>Jeg</strong> vet ikke om dette blir noe som kan publiseres, men det er<br />
noe jeg gjør også for å holde skrivinga i gang.<br />
- Den siste boka di ”Brev til de troende” satte i gang en omfattende<br />
debatt som kanskje fortsatt pågår<br />
- Ja, fremdeles får jeg flere henvendelser hver uke med leseres<br />
reaksjoner på boka. Svært mange av dem kommer fra den<br />
kristne grasrota i Norge. Dette er noe nytt som jeg tar på største<br />
alvor. Selv om jeg har beholdt mitt ateistiske syn, så forsøker å<br />
svare, i hvert fall til dem som sender meg e-post. <strong>Jeg</strong> har holdt<br />
flere foredrag om boka, og forespørsler fortsetter å komme fra<br />
kirker og menigheter rundt om i landet som er interesserte i å<br />
høre hva ateisten har å si. <strong>Jeg</strong> våget ganske mye med denne<br />
boka, og har blitt mer tolerant enn jeg var. <strong>Jeg</strong> mener nå å<br />
skjønne mer av hva grasrota i Norge egentlig er. Gjennom å<br />
skrive om tro og tvil har jeg åpnet for et nytt felt i forfatterskapet<br />
mitt, og responsen på dette har vært svært lærerik.<br />
- Men hvem kan favne hele verden i sin sjel Den godeste Jon<br />
Michelet har gjort et imponerende forsøk, åpnet favnen vidt i<br />
solidaritet med verdens fattige, favnet og formidlet mesterlig alt<br />
fra krim til fotball og nå til livets store spørsmål om tvil og tro.<br />
- Det har aldri vært noe mål for meg å være en enkel sjel, svarer<br />
en fortsatt søkende og velreflektert Jon Michelet som i disse<br />
dager følger spent med på romskipet Keplers ferd ute i verdensrommet<br />
på leting etter andre jordlignende planeter utenfor<br />
solsystemet vårt. Vekselvis tror og tviler han på om det i så fall<br />
virkelig eksisterer intelligent liv på dem.<br />
- Vi tilhører begge den kommende eldrebølgen, har du risset<br />
opp noen planer ennå for din egen alderdom<br />
- Nei, ikke annet enn jeg har tenkt å bli her, være oppegående<br />
og produktiv så lenge jeg bare kan. Gjennom media er jeg jo<br />
også kjent med mange grelle eksempler på eldreomsorg, men<br />
jeg har ikke orientert meg i detalj om hva som kan vente meg.<br />
Det ligger på en måte bak min tidshorisont. Nå har jeg hatt to<br />
perioder med tøff sjukdom og det får være nok, selv om vi i den<br />
kommende eldrebølgen sikkert burde tenke mer på dette og<br />
engasjere oss!<br />
Intervju med Jon Michelet Side 33
Intervju med Frostas ordfører Lars Myraune:<br />
Skal snakke<br />
seniorenes sak<br />
Populær politiker: Lars Myraune er en særdeles godt likt politiker,<br />
og Høyres eneste ordfører i Nord-Trøndelag. Nå vil han på<br />
Stortinget for å tale seniorenes sak.<br />
En populær og pensjonert generalmajor har<br />
intensjoner om å bli seniorenes talsmann på<br />
Stortinget. Frostas ordfører Lars Myraune<br />
mener nemlig tiden er inne for at de eldre<br />
skal bli representert og hørt i nasjonalforsamlingen.<br />
Tekst: Steinar Eggen<br />
Foto: Marius Langfjord<br />
Side 34 Skal snakke seniorenes sak<br />
64 år gamle Lars Myraune er på mange<br />
måter en sensasjon i det politiske Norge.<br />
Han sitter som Høyre-ordfører i den mest<br />
typiske landbrukskommunen i jordbruksfylket<br />
Nord-Trøndelag, og han er eneste<br />
ordfører Høyre har i dette grønne fylket.<br />
Myraune var også ordfører i forrige periode,<br />
og gjorde et heidundrende brakvalg<br />
da han som sittende ordfører opplevde at<br />
Høyre gikk frem hele 19 prosentpoeng i<br />
kommunen. Høyre fikk over 37 prosents<br />
oppslutning i kommunen, som blir kalt<br />
”Trondheims kjøkkenhage”.<br />
Nå er den tidligere toppoffiseren klar for<br />
et nytt valg. Han er Høyres udiskutable<br />
listetopp ved kommende stortingsvalg,<br />
han er fylkesleder i partiet og han er<br />
medlem av sentralstyret. Lars Myraune<br />
var senior før han ble toppolitiker, og han<br />
er glødende opptatt av kårene for den<br />
eldste delen av befolkningen.<br />
Kraftig underrepresentert<br />
- I dag er det gjerne slik at vi studerer til vi<br />
er 30 år, jobber til vi er 60 og lever til vi er<br />
90. <strong>Jeg</strong> er ikke i tvil om at de fleste av oss<br />
kan arbeide lengre enn vi får anledning<br />
til, og altfor ofte blir seniorer skjøvet ut av<br />
arbeidslivet. Dette ønsker jeg å gjøre noe<br />
med, sier Myraune, som på mange måter<br />
kan ta opp arven etter Inge Lønning.<br />
Sistnevnte nådde som kjent ikke opp i<br />
nominasjonskampen i Oslo Høyre, og<br />
må etter all sannsynlighet ta avskjed med<br />
Løvebakken.<br />
- Det er avgjort behov for flere i min generasjon<br />
på Stortinget, og jeg har tro på at<br />
det skal være mulig å bli valgt. 20 prosent<br />
av befolkningen er 65 år og eldre, men i<br />
dag er denne aldersgruppen representert<br />
med to prosent av stortingsrepresentantene.<br />
Min aldersgruppe har åpenbart<br />
behov for flere stemmer i nasjonalforsamlingen,<br />
mener Myraune, som runder 65 år<br />
i august – en måned før neste valg.<br />
- Han understreker at han akter å representere<br />
alle aldersgrupper og hele sitt<br />
hjemfylke – dersom har skulle bli valgt<br />
inn. Myraune legger likevel ikke skjul på at<br />
han har et hjerte som slår for seniorene.<br />
Trist oppsigelse<br />
<strong>Jeg</strong> stiller meg hundre prosent bak<br />
Høyres politiske mål om å legge forholdene<br />
til rette for at alle mennesker skal<br />
få muligheten til å utvikle sine evner, sitt<br />
potensial og leve et liv de finner meningsfylt,<br />
bedyrer Frostas ordfører.<br />
- Eksempler på at seniorer blir stemoderlig<br />
behandlet<br />
- <strong>Jeg</strong> synes saken om helikopterpilotene<br />
i Stavanger er et grelt eksempel. De<br />
ble fjernet fordi de var for gamle, og jeg<br />
synes det er trist at arbeidsgivere kan<br />
gjøre slike ting. Pilotene ønsket jo å stå<br />
i jobben! <strong>Jeg</strong> har også mange tidligere<br />
kolleger i Forsvaret, som avgjort kunne<br />
arbeidet lengre enn de fikk anledning til,<br />
sier en engasjert Lars Myraune.
Bøker av seniorer<br />
Tittel:<br />
Sigry<br />
Forfatter:<br />
Norunn Klettum<br />
ISBN: 978-82-8112-132-4<br />
Pris kr: 199,-<br />
Nynorsk<br />
<strong>Seniorsaken</strong> har mange skriveføre medlemmer.<br />
Senior mottar gjerne bøker for<br />
omtale.<br />
Spennende roman om tiden<br />
etter svartedauden<br />
Tiden etter svartedauden, som kom til<br />
Norge i 1349, var en brytningstid da<br />
lovløsheten herjet. Pesten rammet hele<br />
Norges befolkning, hverken by eller bygd<br />
ble spart. Mange gårder ble lagt øde,<br />
og noen steder ble hele bygder avfolket.<br />
Historien handler om en gård i Lardal.<br />
Der overlever bare ei jente på tolv år. Vi<br />
følger hennes kamp for å overleve og<br />
hvordan dette preger hennes liv. I den<br />
gamle gudetroen var kvinnene respektert<br />
på en annen måte og vi hadde i norrøn<br />
mytologi også kvinnelige guder. Både<br />
sterke kvinner og menn ble anerkjente.<br />
Boka Sigry skildrer en spennende tidsepoke<br />
og gir et bilde av en ung jente som<br />
levde i denne perioden, som gjennom<br />
ensomhet, overgrep og vold utvikler seg<br />
til en sterk kvinneskikkelse.<br />
Forfatteren, Norunn Klettum, er pensjonert<br />
sosialpedagog, med erfaring fra<br />
både barneskolen, ungdomsskolen og<br />
voksenopplæringen. Hun har vært ivrig<br />
slektsforsker gjennom mer enn 40 år og<br />
har holdt tallrike kurs om slektsforskning.<br />
Tittel:<br />
Er livet et omreisende<br />
sirkus<br />
Forfatter:<br />
Kaare André Kopperud<br />
ISBN: 978-82-300-0432-6<br />
Forlag: Kolofon.<br />
248 sider.<br />
Pris kr. 279,-.<br />
Er livet et omreisende sirkus spør Kaare<br />
Andre Kopperud (85). Boken handler<br />
om sjøfolk, redere og utenrikstjeneste,<br />
politiet og sikringstjenesten, om etikk<br />
og omsorg. Det er beretningen om et<br />
allsidig liv: Ved hard jobbing og lange<br />
og intense studier ved siden av jobben<br />
ble den fattige gutten en høyt dekorert<br />
generalkonsul og allsidig forfatter. Som<br />
ung etterforsker i politiet rykket han som<br />
alle andre politifolk straks ut ved alle<br />
henvendelser om hjelp, og det var nærmest<br />
en forutsetning at alle saker skulle<br />
oppklares! Forfatteren også jobbet i NTB<br />
og har stor respekt for journalistyrket,<br />
men mener nok at enkelte journalister<br />
burde sørge for bedre helhetsdekning i<br />
en del saker. Han har hatt kontakt med<br />
sjøens folk på sjø og land i mer enn 60<br />
år og har meget stor respekt for sjøens<br />
yrker, for handelsflåten og marinen, og<br />
da spesielt for krigsseilerne. I hele 43 år<br />
var Kopperud i Utenriksdepartementets<br />
tjeneste. Fra 1989 jobbet han periodevis<br />
i cruisefarten. Han mener at det må<br />
arbeides seriøst for at sjømannsyrket får<br />
en høyere status i det norske samfunnet<br />
og spesielt at skipsførerstanden blir betydelig<br />
oppgradert. Et gjennomgangstema<br />
er at etikk, empati og omsorg må være<br />
basis i alt hva vi foretar oss! Det er viktig<br />
å ha et meningsfylt liv, i arbeid og fritid.<br />
Det finnes mange store og små gleder<br />
– det gjelder å finne dem. Han advarer<br />
dog mot å tro at glede, kunnskaper og<br />
visdom kommer gratis!<br />
Annonsetorg<br />
Muskler og Ledd<br />
(M&L) gel<br />
M&L øker blodsirkulasjonen, varmer og<br />
renser. M&L gel gir en behagelig følelse<br />
der man har vondt.<br />
For mer info<br />
Daniel Eini,<br />
fra Israel<br />
produktutvikler og<br />
helsekostrådgiver<br />
U N I V E R S A L<br />
HELSEPRODUKTER AS<br />
Bogstadveien 35, 0366 OSLO,<br />
Tlf: 22 69 24 12, Fax: 22 69 74 15,<br />
E-mail: uni-helse@c2i.net,<br />
www.universalhelseprodukter.no<br />
og bestilling:<br />
22 69 24 12<br />
MILD<br />
Mild M&L Varmende M&L<br />
250 ml kr. 248 250 ml kr. 248<br />
Vi sender direkte til din postkasse.<br />
Ikke oppkrav og ikke abonnement!<br />
Den gode virkning av M&L gel<br />
merkes før du rekker å betale!<br />
Bøker av seniorer Side 35
Godt samkjørte! Karina Michelsen (bak) føler seg privilegert som kan velge ut sykepleiere som snakker godt norsk.<br />
Foran f.v: Angelina Abena Dahl fra Ghana, Ilona Pekala fra Polen og Loudvina Eala fra Filippinene.<br />
Språket er nøkkelen til suksess<br />
Velutdannede sykepleiere er mangelvare her i landet. Pleiere av utenlandsk opprinnelse utgjør allerede<br />
en uunnværlig stor del av disse ansatte. Men for at de skal lykkes må de kunne snakke godt norsk.<br />
Tekst: John Fredriksen<br />
Foto: Knut Winje<br />
Side 36 Språket er nøkkelen til suksess<br />
Vi står foran en eldrebølge som vil stille<br />
enda større krav til rekrutteringen i dette<br />
yrket. Det er spådd at vi vil mangle rundt<br />
13000 sykepleiere her i landet om 20 år.<br />
Det vil trolig bety et enda større innslag av<br />
utenlandsk arbeidskraft enn vi har i dag.<br />
Men for å møte både dagens og morgendagens<br />
eldre er språket selve nøkkelen til<br />
at både de ansatte, beboere eller pasienter<br />
skal trives.<br />
- Språket er betingelse nummer en for å gi<br />
skikkelig omsorg. Det er utgangspunktet<br />
for å gi nødvendig trygghet både faglig og<br />
menneskelig, påpeker Karina Michelsen.<br />
Hun er sjef på Ammerudlunden sykehjem i<br />
Groruddalen i utkanten av Oslo. Sykehjemmet<br />
ble bygd så sent som i 2002 og<br />
åpnet året etter. Det drives av Adecco<br />
Helse og har 75 beboere. Av de ansatte er<br />
14 årsverk sykepleiere. Seks av disse er av<br />
utenlandsk opprinnelse. Alle prater godt<br />
norsk.<br />
Språket prioritert<br />
Det lave og velholdte bygget står i grell<br />
kontrast til en del av den nærliggende bygningsmassen.<br />
På litt avstand minner de<br />
mange, enorme bygningskolossene i<br />
denne delen av Groruddalen mest om<br />
byggverk i det gamle Øst-Tyskland. Noen<br />
nærliggende sykehjem glir også naturlig<br />
inn i dette bildet. Ammerudlundens nye,<br />
moderne og lave bygninger skiller seg<br />
derimot ut. Sannsynligvis på flere måter<br />
enn bare i eksteriøret og interiøret.<br />
- Vi har aldri hatt problemer med å skaffe<br />
sykepleiere. Faktisk har pågangen vært<br />
såpass at jeg ikke har hatt behov for å gå<br />
på akkord med min oppfatning av hvor<br />
viktig der er å snakke godt norsk. <strong>Jeg</strong> har<br />
foreløpig vært heldig som har vært i stand<br />
til å kunne velge ut de sykepleierne som<br />
snakker godt norsk, forklarer bestyreren<br />
av Ammerudlunden.<br />
Hun peker på det gode forholdet som er<br />
basert på språket mellom beboerne og<br />
sykepleierne enten de er etnisk norske,<br />
kommer fra Østen eller Øst-Europa.<br />
Skeptiske pårørende<br />
-Men jeg har registrert at pårørende til<br />
tider har vært mer negative enn beboerne<br />
til våre utenlandske sykepleiere. Familiemedlemmer<br />
og nære venner er ofte redde<br />
for at pleierne ikke skal forstå behovene til<br />
deres nærmeste. En gang opplevde jeg<br />
også at en pårørende i ren frustrasjon<br />
utbrøt at hun burde pelle seg hjem dit hun<br />
kom fra. Men slikt er det heldigvis sjelden<br />
vi opplever, forsikrer Karina Michelsen.<br />
Hun påpeker at ikke alle sykehjem er like<br />
heldig som de er på Ammerudlunden.<br />
- Mange steder snakker i dag flere av de<br />
ansatte dårlig norsk. Derfor frykter jeg<br />
ekstra den forestående eldrebølgen og det<br />
behovet som da vil komme til kvalifiserte
Norsk rev ned barrierene<br />
-<strong>Jeg</strong> hadde en omfattende språkopplæring<br />
i halvannet år mens jeg jobbet som<br />
pleieassistent. Da var noen så skeptiske<br />
til meg at jeg ikke engang fikk stelle dem.<br />
Men etter hvert som norsken ble bedre,<br />
merket jeg også hvordan skepsisen hos<br />
beboerne forsvant.<br />
-Det er jeg veldig glad for fordi jeg trives<br />
med å jobbe med de eldre, forteller<br />
Angelina Abena Dahl (39) fra Ghana på<br />
flytende norsk. Hun kom til Norge for 10<br />
år siden og har vært ansatt på Ammerudlunden<br />
sykehjem siden 2004.<br />
Loudvina Eala (45) fra Filippinene kom<br />
til Norge allerede i 1987 og har både<br />
psykologi og filosofi som ballast før hun<br />
fikk sykepleiergodkjenningen i 2005. I<br />
løpet av et norskkurs over ett år forstod<br />
hun stadig mer av hvordan hun den gang<br />
faktisk ble mobbet på det groveste av<br />
nordmenn i den overbevisning at hun ikke<br />
forsto hva de sa. Hun klarte å holde en<br />
smilende maske lenge. Men så en dag<br />
sprakk det for henne, og hun ga tilbake<br />
- på norsk. I dag er norsken hennes<br />
upåklagelig.<br />
-Nå har jeg også etter hvert fått et bedre<br />
inntrykk av nordmenn. En ny tilværelse<br />
åpenbarte seg for meg etter hvert som<br />
jeg lærte meg språket, forteller Loudvina.<br />
Ilona Pekala (37) kom til Norge fra Polen<br />
i 2002. Da hadde hun hatt åtte timers<br />
norskundervisning daglig i 16 uker før<br />
hun reiste. Siden har hun hatt undervisning<br />
her i landet i to måneder to ganger i<br />
uken og snakker nå veldig bra norsk. Hun<br />
var egentlig utdannet sykepleier allerede<br />
i hjemlandet, og fikk sin norske autorisasjon<br />
i 2003.<br />
-Alle de seks sykepleierne jeg kom hit<br />
sammen med er fortsatt her. Men det var<br />
tungt i begynnelsen. Men etter hvert som<br />
språket ble bedre trivdes jeg også bedre,<br />
forteller hun.<br />
Også den nye bygningsmassen til det fire etasjers høye sykehjemmet Ammerudlunden<br />
står i kontrast til mange tilsvarende bygg i Groruddalen.<br />
importerte sykepleiere og kravene til språk<br />
og kultur. Kravene til språkkunnskap kan<br />
ikke senkes selv om det blir mangel på<br />
arbeidskraft. Det kan rett og slett være<br />
helsefarlig, avslutter Karina Michelsen.<br />
Alfred Melgaard (80) tilhører de ”skeptiske”<br />
pårørende. Hans kone Inger (75) bor på<br />
Ammerudlunden. Men Alfred hadde ikke<br />
mye å utsette på sin kones nåværende<br />
bosted.<br />
-Her er det vanskelig å finne minustegn.<br />
Ikke rart at kona stortrives, slår Alfred<br />
Melgaard fast uten å blunke.<br />
-Inger har også bodd på andre sykehjem i<br />
området her og der var forholdene mye<br />
verre. Mange ansatte hadde også dårlige<br />
språkkunnskaper. <strong>Jeg</strong> måtte rett og slett<br />
få henne bort derfra og tilbake hit hun<br />
hadde vært før.<br />
Karina Michelsen har<br />
alltid hatt en drøm om<br />
å få drive et sykehjem.<br />
Ammerudlunden fremstår<br />
på mange måter<br />
som et mønsterbruk.<br />
Språket er nøkkelen til suksess Side 37
Enklere Liv - Produkter i god kvalitet,<br />
rask levering og 100 dagers angrerett<br />
PBedre innemiljø<br />
PFjerner pollen/støv<br />
PLydløs<br />
PRimelig i drift<br />
Art. nr: S23-008 - Kr 1795<br />
Luftrenser<br />
Inneklimaet er ofte ikke så godt som vi<br />
tror. Det kan være en god investering i<br />
inneklimaet å kjøpe en luftrenser. Ionic<br />
Breeze® luftrenser har vært vinneren av<br />
en rekke kundetilfredshetsundersøkelser<br />
og anbefales av Astma og allergikerstiftelsen<br />
i Storbritania for sin evne til å<br />
redusere mengden støvpartikler, pollen,<br />
dyreallergener og sigarettlukt. De viktigste<br />
grunnene til populariteten er at den<br />
er svært effktiv, lydløs og billig i drift. Den<br />
sirkulerer luft elektronisk, uten motor eller<br />
vifte. Støvet samles opp på rustfrie stålstaver<br />
som lett vaskes rene med en klut.<br />
Du vil bli overrasket over hvor mye støv<br />
som har samlet seg. Den bruker svært<br />
lite strøm og har ingen dyre filtre som må<br />
byttes.<br />
Art. nr: S30-091 - Kr 199<br />
Elektronisk bagasjevekt<br />
Flyselskaper over hele verden<br />
tar stadig mer betalt for overvekt<br />
på bagasjen. Mange som<br />
kommer innom våre forretninger<br />
har opplevd å betale opp<br />
mot 1.000 kroner for overvekt.<br />
Med denne vekten får du igjen<br />
full kontroll. Den er markedets<br />
mest nøyaktige bagasjevekt<br />
og veier bagasje opptil hele<br />
40 kg. Vekten har ingen kroker<br />
som kofferten må henges på,<br />
men en stropp som er svært<br />
enkel å bruke. Vekten har et<br />
tydelig display som gjør det lett<br />
å lese av vekten.<br />
Art. nr: S10-051 - Kr 139<br />
Kremsmører<br />
Mange synes det er vanskelig å nå alle steder på<br />
kroppen. Med disse lange kremsmørerene går det<br />
enkelt. Hodet på kremsmøreren vris av og kremen<br />
legges inn i hodet. De mange massasjekulene<br />
sørger for at kremen enkelt smøres på. Den er enkel<br />
å rengjøre.<br />
Art. nr: S13-021-Kr 170<br />
Lupe med lys<br />
Stor lupe med god<br />
forstørring og lys.<br />
Art. nr: S18-097-Kr 399<br />
Elektriske stearinlys<br />
3 flotte oppladbare lys -<br />
gir stemning uten risiko.<br />
Art. nr: S21-041 - Kr 279<br />
Løkkutter<br />
Kutt løk enkelt og uten tårer<br />
med denne løkkutteren.<br />
Art. nr: S30-025 - Kr 69<br />
2x bagasjelapper<br />
Bagasjelapper som<br />
virkelig synes.<br />
Art. nr: S10-024 - Kr 90<br />
Knappe-knepper<br />
Knepp knapper enkelt<br />
og raskt<br />
Art. nr: S31-042 - Kr 298<br />
Hagekrakk<br />
Praktisk hagekrakk som man både kan<br />
sitte på og som kan snus slik at man kan<br />
sitte behagelig på knærne mens man luker<br />
i hagen. Kraken er lett, men solid slik<br />
at den er enkel å ta med seg. Når man<br />
sitter på knærne bruker man håndtakene<br />
på hver side for enkelt å reise seg.<br />
Art. nr: S21-021 - Kr 50<br />
Jar Key<br />
“Verdens beste” lokkåpner til<br />
syltetøyglass og andre lokk.<br />
Art. nr: S21-025 - Kr 50<br />
Ringboksåpner<br />
Enkel åpning av alle<br />
bokser med ring.<br />
Art. nr: S21-020 - Kr 50<br />
Fløte- og juiceåpner<br />
Åpner de vanskelige korkene<br />
på fløte, juice og melk.<br />
Ring vår bestillingstelefon 23 05 14 40
Enklere Liv - Stort utvalg av nyttige<br />
kvalitetsprodukter som gjør livet enklere<br />
PSpiller 33’, 45’ og 78’<br />
PInnebygget radio<br />
PEnkel å bruke<br />
Art. nr: S23-020 - Kr 849<br />
Platespiller med radio og høytalere<br />
“<strong>Jeg</strong> kan ikke få rost denne platespilleren nok! Endelig får jeg spilt mine gamle plater”<br />
- utdrag fra 2 siders brev fra kunde. Det er mange som ikke får spilt sine gamle LPplater<br />
fordi de har kastet sitt gamle stereoanlegg. Denne platespilleren tar liten plass<br />
og har innebygget radio og høytalere. Platespilleren gir en fin anledning til å høre igjen<br />
sine gamle favoritter. Spilleren er svært enkel å bruke, går på strøm og har god lyd.<br />
Platespilleren spiller både 33, 45 og 78 plater.<br />
PBedre blodsirkulasjon<br />
PRedusert hevelse<br />
PKan brukes overalt<br />
PEnkel å bruke<br />
Bestselger<br />
Art. nr: S18-057 - Kr 1995<br />
Sirkulasjonstrener<br />
”For å være helt ærlig så var jeg ganske skeptisk. <strong>Jeg</strong> har hatt hovne ben og åreknuter<br />
i mange år, men etter å ha lånt sirkulasjonstreneren i bare en uke av en<br />
bekjent så kjenner jeg allerede at bena er mye bedre. Nå ønsker både jeg og min<br />
venninne å bestille én hver.” – Karin N, Vestfold.<br />
Art. nr: S13-075-1 - Hvit Kr 1395<br />
Art. nr: S13-075-2 - Svart Kr 1395<br />
Enkel mobiltelefon<br />
Mange av våre kunder har savnet<br />
en enkel mobiltelefon med tydelige<br />
taster og tydelig skjerm. Store<br />
knapper gjør det enkelt å ringe og<br />
skrive tekstmeldinger. Telefonen har<br />
telefonbok med plass til 100 navn<br />
og numre, justerbar lydstyrke og<br />
automatisk tastelås. Mobiltelefonen<br />
har hele 130 timers beredskapstid<br />
og 240 minutter samtaletid. Telefonen<br />
kommer uten bindingstid slik at<br />
du enten kan beholde ditt vanlige<br />
mobiltelefonnummer eller velge mellom<br />
kontantkort eller abonnement.<br />
Slike kommentarer hører vi ofte fra våre kunder som har kjøpt Sirkulasjontreneren eller<br />
som blir overrasket i butikkene over hvor effektiv trening denne gir. Sirkulasjonstreneren<br />
gir fin trening til musklene og øker blodsirkulasjonen, reduserer hevelse og lindrer<br />
smerter i bena. Musklene trenes ved at elektriske impulser stimulerer musklene i<br />
leggene til å trekke seg sammen og slippe opp. Det er enkelt å stille inn styrken man<br />
ønsker på treningen. Treningen er svært enkel og behagelig og gjøres i godstolen eller<br />
sofaen. Det er bare å plassere føttene på de store fotområdene på treneren og skru på.<br />
Milde, elektriske impulser stimulerer de mange tusen nervetrådene i leggene som igjen<br />
stimulerer musklene på samme måte som lett trening. Du vil først merke en lett kiling i<br />
leggene. Deretter kan man øke styrken og man merker at musklene i leggene arbeider.<br />
I tillegg til trening av bena følger også tre ekstra trenere med slik at andre muskler kan<br />
stimuleres som rygg, nakke, lår og armer. Sirkulasjonstreneren går på strøm og er svært<br />
enkel for alle å bruke. Norsk bruksanvisning følger med.<br />
Art. nr: S22-005 - Kr 298<br />
Putebord<br />
Finn ut hvorfor tusenvis er fornøyd<br />
med dette bordet.<br />
Normal leveringstid er 3-5<br />
dager. Varene sendes med<br />
innbetalingsgiro. Porto på 30,<br />
60 eller 98 kr kommer i tillegg<br />
avhengig av varens vekt og<br />
størrelse.<br />
Ring vår bestillingstelefon 23 05 14 40
Gjennom en oldefars briller<br />
Jahn Otto Johansen<br />
Vår tids helsehysteri<br />
Side 40 INNHOLD Kronikk<br />
Min gode venn og kollega, Gøsta Hammarlund,<br />
hadde en gang en tegning<br />
med kommentar i Dagbladet da jeg var<br />
sjefredaktør der. Han sendte den til meg<br />
med en spesiell hilsen da det hendte<br />
at avisens kulturredaksjon reagerte surt<br />
på at han ikke var helt politisk korrekt.<br />
<strong>Jeg</strong> gjengir hele dialogen mellom en eldre<br />
herre og hans kone.<br />
Han: - Her står`e at der er intet bevis for<br />
at smør er helsefarlig. Og her har jeg nå<br />
vettaskremt år ut og år inn spist vårens<br />
guddommelige milde laks uten sandefjordsmør<br />
som er det mest himmelske<br />
innenfor det kulinariske jeg vet om. Hva<br />
faen er det egentlige denne vitenskapen<br />
vet om smør<br />
Hun: - Men snille velsignede deg. <strong>Jeg</strong> har<br />
da bare ment det så godt.<br />
Han: - Jadajadajada, jeg snakker ikke om<br />
deg, jeg snakker om denne smørvitenskapen,<br />
dette kolesterolhysteriet. Fem år<br />
igjen, og så kan du lese i dagspressen at<br />
det mest effektive middel mot hjerteinfarkt,<br />
galopperende magesår, hemoroider<br />
og skabb, er tre daglige doser tyvepakninger<br />
toasted uten filter.<br />
Egg igjen tillatt<br />
Denne typiske hammarlundske replikkveksling<br />
stammet fra 1977, men er like<br />
aktuell i dag. Siden jeg var ung fikk jeg<br />
høre at man skulle spise minst mulig egg,<br />
for det høynet angivelig kolesterolen. Nå<br />
er egg forlengst friskmeldt. Det samme er<br />
skjedd med mange andre matvarer. Noen<br />
er blitt tillatt igjen, andre forbud er kommet<br />
til. For normale mennesker er dette<br />
totalt forvirrende, og det går ikke bare<br />
utover matlysten, men livslysten.<br />
Helsefarlig helsejournalistikk<br />
Dagbladet er verst. Der går det knapt en<br />
dag uten at det slås opp at en eller annen<br />
spise eller drikke er helsefarlig. De fleste<br />
ukeblad har utstyrt seg med kostholdsog<br />
helseeksperter som er mer kvalifisert<br />
enn avisjournalistene, men også deres<br />
fy-fy kan man bli mildt forvirret av. Ta<br />
f.eks. salt. Alle innser, også jeg, at man<br />
ikke skal ha et overdrevent saltforbruk.<br />
Men salthysteriet har ført til at selv habile<br />
kokker bruker alt for lite salt når de trekker<br />
torsk med lever og rogn. Fisk krever<br />
i det hele tatt salt, hvis den ikke skal<br />
smake dvorsk og kjedelig.<br />
Det får nå være som det vil. Sykdom og<br />
kosthold er i dag et mer populært samtaleemne<br />
blant mange enn sex, og sex<br />
i pubertets- og russeavisform overfores<br />
vi også med i Dagbladets spalter og på<br />
enkelte nettsider. Men de fleste av oss<br />
er vel så fysisk og psykisk robuste at vi<br />
overlever alt det tøvet.<br />
Medisinsk overforbruk<br />
Verre er det med et fenomen som tyske<br />
medier nå for alvor tar opp. Igjen ser<br />
vi at Tyskland ligger først i Europa, slik<br />
California gjør det i USA, når det gjelder<br />
nyerkjennelse innen livsstil og helse. Det<br />
er tendensen til overbruk av medisiner,<br />
særlig for eldre mennesker. Det er det<br />
slått alarm om også her i Norge. Men<br />
tyske leger og samfunnsforskere kritiserer<br />
også noe annet, nemlig tendensen til flere<br />
dyre og ofte risikofylte undersøkelser enn<br />
strengt tatt nødvendig. Det har sammenheng<br />
med alle de private klinikker som<br />
tjener grovt på dette, og alle offentlige<br />
sykehus og fastleger som vet at sykekassa<br />
dekker det aller meste, selv om<br />
det, medisinsk sett, er unødvendig.<br />
Gode råd av mine leger<br />
Man kan forstå pasienter som ikke<br />
ønsker å leve i uvisshet om lidelser som<br />
kanskje kan være livstruende. Da ber<br />
man gjerne om en ekstra undersøkelse,<br />
selv om man må betale den selv. Usikkerhet<br />
gnager på livslykken. Her er det viktig<br />
at man har ansvarsfulle leger, som det<br />
gang på gang understrekes i den tyske<br />
debatt.<br />
<strong>Jeg</strong> gjennomgikk for noen år siden koloskopi<br />
(grundig undersøkelse og belysning<br />
av endetarm og tykktarm). Det var<br />
på samme røntgeninstitutt der Berthold<br />
Grünfeld hadde fått sin dødsdom. <strong>Jeg</strong><br />
tilbrakte hele denne sommeren sammen<br />
med den døende da vi skrev en bok<br />
sammen (”Ettertanker”). <strong>Jeg</strong> var selvsagt<br />
usikker og ville ha klar beskjed. Det feilte<br />
meg imidlertid intet annet enn noen ufarlige<br />
polypper. Da jeg i vinter hadde nye<br />
omfattende undersøkelser og også tok<br />
om igjen gastroskopi (mavesekk-, tolvfingertarmundersøkelse)<br />
som jeg synes er<br />
enklere, ba jeg på ny om en koloskopi.<br />
Da sa mine kloke leger på Volvat at det<br />
trengte jeg ikke å gjøre. En ting var at jeg<br />
sparte pengene. Noe annet er at koloskopi<br />
kan gi problematiske sidevirkninger,<br />
sprengt tarm, blødninger etc., og det ville<br />
selvsagt ikke være bra for en pasient som<br />
går på blodfortynnende Marevan. Her<br />
fungerte mine leger slik de skulle gjøre.<br />
”Ta din rødvin og din dram!”<br />
Mine leger på Volvat og spesialistene<br />
som behandlet meg på Aker, sa dessuten<br />
at jeg fortsatt kunne ta min rødvin til middagen<br />
og øl og akevitt til lutefisken, bare<br />
jeg passet på å drikke minst dobbelt så<br />
mye vann. Skål for dem!<br />
Unødvendige<br />
undersøkelser<br />
I den tyske debatten reises det også tvil<br />
om undersøkelser som vi tar for gitt her<br />
i landet og som helsevesenet ikke bare<br />
anbefaler, men nærmest krever. Det gjelder<br />
til og med mammografi som de fleste<br />
ikke stiller noen spørsmål ved. Nyere<br />
forskning viser at mammografien kan<br />
ha sine skyggesider, som feilalarm som<br />
igjen fører til uriktige kirurgiske inngrep.<br />
Tyske leger og forskere mener selvsagt<br />
ikke at mammografi er unødvendig. Det<br />
er et viktig forebyggende helsetiltak. Men<br />
forskerne har altså påvist en feilmargin,<br />
ved at 200 av 2000 undersøkte kvinner<br />
fikk falsk alarm og 10 av 2000 ble unødvendig<br />
operert. Tyske leger kaller dette<br />
for ”overdiagnostisering”, noe som ikke<br />
nødvendigvis har med helsa å gjøre, men<br />
skyldes usikkerhet og angst.<br />
Legene har også begynt å stille spørsmål<br />
ved overdrevne undersøkelser av<br />
andre krefttyper. I Tyskland gjennomføres<br />
fem ganger så mange operasjoner mot u<br />
norgesmester i e-faktura Side 40
Med hjerte for seniordans<br />
Tekst og foto: Leif Strøm<br />
hun pensjonist. Da fikk hun tid til overs og<br />
fikk kontakt med Annelise Shaldemose<br />
som var distriktsleder for seniordans i<br />
Vest-Agder. Den var ikke så utbredt enda<br />
da, men etter hvert har den kommet for<br />
fullt.<br />
takt med musikken. Det er enkle bevegelser<br />
som kan utføres sittende av alle<br />
– også uføre og demente. <strong>Jeg</strong> har sett<br />
demente som lyser opp av musikken – de<br />
livner faktisk til og kommer et øyeblikk ut<br />
av sitt innelukkede sinn. Det er stort! ’<br />
Berit Brandsborg er ekte Kristansandsjente<br />
– med lunt smil og blaude konsonantar.<br />
Hun har hele livet elsket å danse.<br />
Hun har danset norsk folkedans og<br />
internasjonal folkedans (gresk, rumensk,<br />
østeuropeisk og israelsk). Hun har jobbet<br />
i helsevesenet mange år, og plutselig var<br />
livmorkreft som det europeiske gjennomsnitt.<br />
Likevel dør flere tyske kvinner av<br />
livmorkreft enn i de fleste andre europeisk<br />
land. ”En dårlig vits”, sier en lege til Der<br />
Spiegel som tar opp disse spørs mål i en<br />
tretten sider lang og grundig reportasje.<br />
– Seniordans oppsto i Tyskland, sier<br />
Berit, og den har utviklet seg til å bli en<br />
bevegelse. Nå sprer den seg som ild i<br />
tørt gress også i Norden. Den bygger på<br />
at vi seniorer ikke vil gi opp selv om vi blir<br />
enslige, litt stive eller grå. Seniordans er<br />
sosialt, hyggelig og relasjons- skapende.<br />
Her er det ikke snakk om kjønn eller par.<br />
Deltagerne får rødt eller blått bånd og<br />
danser både standarddanser og ringdanser.<br />
Musikken er viktig – den vekker<br />
gjenkjennelse og minner (for demente).<br />
Absolutt alle kan delta uansett helse eller<br />
kjønn.<br />
– Selv brenner jeg for sittedans, sier Berit.<br />
Den går ut på å gjøre små bevegelser i<br />
Reklame for tarmskylling<br />
Tarmkreftundersøkelser med utskylling er<br />
”inn” i øyeblikket. Kjente personligheter<br />
som TV-stjernen Sandra Maischberger<br />
(som ble herostratisk berømt for at hennes<br />
TV-prosjektorer brant kronprinsparet<br />
under et opptak) går ut i en stor reklamekampanje<br />
og anbefaler tarmkreftundersøkelser,<br />
for ”da føler man seg bedre!”.<br />
Endelig viser det seg at det gjøres store<br />
penger helt unødvendig på undersøkelser<br />
av hudkreft. Tyskland innførte i 2008 som<br />
første og hittil eneste land i verden obligatoriske<br />
undersøkelser av hudkreft. Selv<br />
i solrike land om USA og Australia, der<br />
langt flere dør av hudkreft, har man ikke<br />
innført så rigorøse bestemmelser.<br />
– <strong>Jeg</strong> har satt i gang det på Valhalla<br />
omsorgssenter. Hit kommer representanter<br />
fra alle omsorgssentrene for å lære.<br />
<strong>Jeg</strong> hjelper også til på Strømmetunet,<br />
Kvales Minde og Rannesund omsorgssenter.<br />
– Filosofien bak Seniordansen er enkel:<br />
Kom som du er. Alene eller sammen med<br />
noen. Alle blir godt mottatt. Dansen knytter<br />
mennesker sammen. Vi har det moro<br />
og får bedre livskvalitet.<br />
– Vi danser ikke for å bli yngre – vi danser<br />
for å bli eldre!<br />
Summa summarum: Ta de undersøkelser<br />
som er nødvendig, men ikke flere.<br />
Spis ikke mer medisiner enn du strengt<br />
tatt trenger. Og nyt den mat du liker<br />
dersom det ikke er noe du absolutt ikke<br />
bør spise. Grønt og fiber er bra for de<br />
fleste. Og en god vin til maten skader de<br />
færreste. Livslyst og livsglede er også en<br />
viktig side ved din helsetilstand.<br />
Med hjerte for seniordans Side 41
Intervju med seniorrådgiver Roger Moen,<br />
Senter for Seniorpolitikk, SSP:<br />
God personalpolitikk<br />
er god<br />
seniorpolitikk<br />
“<br />
Fokuset i dagens seniorpolitikk<br />
er ressursperspektivet<br />
og kontinuerlig utvikling, ikke<br />
forberedelse til avgang.<br />
“<br />
Tekst: Dag Bredal.<br />
Foto: Tora Herud,<br />
Senter for Seniorpolitikk.<br />
Roger Moen er seniorrådgiver i Senter for Seniorpolitikk,<br />
SSP.<br />
Side 42 God personal politikk<br />
Er det slik at når du har fylt 50 år så er du<br />
i faresonen for å miste jobben Kan du<br />
bli sagt opp eller bli lokket til å slutte, eller<br />
er det en fare for at du kan bli presset ut<br />
av yrket ditt Hva kan du selv gjøre for å<br />
forbedre situasjonen Senior har snakket<br />
med Roger Moen, seniorrådgiver i Senter<br />
for Seniorpolitikk, SSP.<br />
Næringslivet er inne i en lavkonjunktur.<br />
Dermed er seniorene i faresonen<br />
Vi ser dessverre at i enkelte bedrifter så<br />
er det seniorene som er de første som<br />
blir presset ut av jobbene gjennom sluttpakker<br />
og gavepensjoner. Likevel – det er<br />
mange virksomheter i våre undersøkelser<br />
som sier at de er bevisste og ikke vil<br />
benytte seg av slike sluttavtaler for eldre<br />
arbeidstakere. I forbindelse med nedbemanninger<br />
finnes det imidlertid seniorer<br />
som føler at de bør velge tidligpensjon,<br />
de skal liksom vike plassen for småbarnsforeldre<br />
og yngre kolleger. Det oppstår en<br />
form for et uutalt sosialt press som kan<br />
være vanskelig å takle når virksomheten<br />
har behov for å redusere arbeidsstokken.<br />
Det kreves mental ryggrad for å si nei<br />
Ja, noen ganger kan det være krevende.<br />
Seniorene skal heller ikke forvente noen<br />
form for særbehandling ved nedbemanningsprosesser,<br />
men de må kunne<br />
forvente likebehandling. Senter for<br />
Seniorpolitikk er opptatt av å synliggjøre<br />
seniorer som ressurser i og for arbeidslivet,<br />
og at seniorer får de samme mulighetene<br />
som andre. Dette må også gjelde<br />
i nedgangstider. I dag forventes mer<br />
objektive kriterier enn alder ved behov for<br />
nedbemanning, som f. eks. kompetanse<br />
og produktivitet. Alder er ikke noe kriterium<br />
i seg selv.<br />
Seniorpolitikk synes å stakkarsliggjøre<br />
seniorene i arbeidslivet<br />
Det er uheldig at begrepet seniorpolitikk<br />
kun blir forbundet med tiltak som<br />
kortere arbeidstid, ekstra tilrettelegging<br />
og bonusordninger. Etter min mening<br />
bør fokuset i sterkere grad legges på<br />
muligheter, videreutvikling av kompetanse<br />
og arbeidsprestasjoner. Nøkkelordet må<br />
være fleksibilitet, og arbeidssituasjonen<br />
tilpasses både virksomhetens og medarbeiderens<br />
behov. Dermed vektlegges<br />
kontinuerlig utvikling, også for senioren,<br />
fremfor forberedelse til avgang. God<br />
seniorpolitikk = god personalpolitikk -<br />
hverken mer eller mindre!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> er opptatt av å fjerne<br />
eksisterende aldersgrenser fordi de er<br />
markører<br />
<strong>Jeg</strong> mener at øvre aldersgrenser i<br />
arbeidslivet bør avskaffes. Aldersgrensene<br />
ble fastsatt for mange år siden<br />
og henger igjen i en foreldet tankegang<br />
om at de bidrar til en verdig avgang for<br />
den enkelte. Men hva er verdig avgang<br />
Øvre aldersgrenser gir regler som er<br />
enkle å håndtere både for fagforening og<br />
arbeidsgiver, men vi ser et samfunn og<br />
et arbeidsliv som beveger seg i retning<br />
av økt individualisering. Folk har ulike<br />
forventninger til livet, til arbeid, til fritid<br />
og sosiale kontakter. Dette blir viktigere<br />
faktorer i et fremtidig arbeidsliv, tror jeg.<br />
Aldersgrenser i arbeidslivet kan tolkes<br />
som et uttrykk for en ”feig” personalpolitikk<br />
der behovet for å unngå å ta<br />
tak i eventuelle personalsaker blir mer<br />
styrende enn målsetningen om å ta i<br />
bruk eldre arbeidstakeres ressurser og<br />
arbeidskraft på en bedre måte.
Råd til seniorer som vil beholde jobben<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
Skal du som senior beholde jobben må<br />
du forberede deg i tide. Du må stille<br />
krav til din arbeidsgiver og du må stille<br />
krav til deg selv. Sørg i tide for å finne<br />
en arbeidsgiver med en god personalpolitikk.<br />
Er personalpolitikken dårlig, ta<br />
initiativ overfor fagforening og arbeidsgiver<br />
til å endre politikken. Meld det inn i<br />
<strong>Seniorsaken</strong> og motiver arbeidsgiveren til<br />
å gjøre bedriften eller organisasjonen til<br />
støttemedlem.<br />
Seniorpolitisk sjekkliste<br />
Kryss av for de punktene du synes stemmer<br />
overens med personalpolitisk praksis<br />
på din arbeidsplass.<br />
Min virksomhet:<br />
• Har et uttalt ønske om å beholde<br />
arbeidstakere gjennom en bevisst<br />
seniorpolitikk.<br />
• Mener at seniorpolitikk kan forebygge<br />
for tidlig avgang.<br />
• Har høy bevissthet om at avslutningen<br />
på yrkeskarrieren i stor grad blir formet<br />
av hva som skjer underveis. har en<br />
personalpolitikk med livsfaseperspektiv,<br />
som gir rom for individuelle tilpasninger<br />
gjennom hele yrkeslivet.<br />
• Har ledere med kunnskap om læringsog<br />
motivasjonsspørsmål som angår<br />
seniorer (45+).<br />
• Har utarbeidet en oversikt over alderssammensetningen<br />
8fremskrevet i en<br />
periode på for eksempel fem år.)<br />
• Kartlegger de ansattes realkompetanse<br />
for målrettet bruk i forhold til seniorene.<br />
• Har en strategi for å tilby de ansatte<br />
kompetanse- og karriereutvikling uavhengig<br />
av alder.<br />
• Fører aldersstatistikk over hvem som<br />
deltar i opplæringstiltak.<br />
• Har gjennomført minst ett av følgende<br />
tiltak det siste året:<br />
- Arbeidsmiljøundersøkelse med vekt<br />
på seniorspørsmål i en prosess for å få<br />
til konkrete seniorpolitiske tiltak.<br />
- Dialogkonferanser der de ansatte er<br />
delaktige i en prosess for å få til konkrete<br />
seniorpolitiske tiltak.<br />
- Midtlivsseminar eller seniorseminar<br />
med fokus på senkarrieren.<br />
- Lederseminarer med fokus på personalpolitikk<br />
med livsfaseperspektiv.<br />
- Seminarer i forberedelse til pensjonsalder<br />
med fokus på mestring av<br />
forandring.<br />
- Systematisert ordning med sluttintervju<br />
til bruk for å forbedre seniorpolitikken.<br />
Poengvurdering:<br />
8-10 poeng: Bravo! Din virksomhet er en<br />
mønsterbedrift som satser aktivt på utviklingsmuligheter<br />
gjennom hele karrieren.<br />
Her må det være spennende å jobbe.<br />
5-7 poeng: Absolutt godkjent! Nødvendigheten<br />
av god seniorpolitikk kommer til<br />
uttrykk i praktisk personalpolitikk.<br />
2-4 poeng: virksomheten har tatt de første<br />
skrittene på den seniorpolitiske veien.<br />
Lykke til videre.<br />
0-1 poeng: Dere har ingen medarbeidere<br />
over 40 år og tror at lykken er å jobbe<br />
døgnet rundt uten hensyn til kropp og<br />
sjel.<br />
Sjekklisten er utarbeidet av Senter for<br />
Seniorpolitikk.<br />
Huskeliste for en senior<br />
som vil frem i verden<br />
• Alder er ingen unnskyldning for ikke<br />
å prøve noe nytt. Når du har fylt 50,<br />
har du igjen cirka en tredjedel av<br />
karrieren.<br />
• En rekke evner bedrer seg med<br />
årene: for eksempel sosial kompetanse,<br />
problemkompetanse og<br />
modenhet.<br />
• Erfaring samarbeidsevne og realkompetanse<br />
er gull verd. La deg<br />
ikke lamme av mangel på imponerende<br />
eksamenspapirer.<br />
• Ta medansvar for egen læring og<br />
utvikling.<br />
• IT-teknologien er ikke så farlig som<br />
du tror. Alle kan lære tekstbehandling<br />
og betjene epost-systemet.<br />
• Opptre som om det er en stor fordel<br />
for bedriften å ha erfarne medarbeidere<br />
i arbeidsstokken.<br />
• Du har mye å lære av yngre medarbeidere.<br />
• Yngre medarbeidere har mye å lære<br />
av deg.<br />
• Har du positiv fritid og tar vare på<br />
helsen, har du mer å gi både på<br />
jobben og hjemme.<br />
• Det er du selv som bestemmer<br />
hvordan responsen skal være på<br />
din egen person.<br />
Sjekklisten er utarbeidet av Senter for<br />
Seniorpolitikk.<br />
Mediene tømmes for seniorer<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
Nedgangskonjunkturen har rammet<br />
mediehusene. Den ene bedriften etter<br />
den andre nedbemanner. I alt skal det<br />
nedbemannes med 600-700 medarbeidere,<br />
skrev www.seniorpolitikk.no i<br />
desember. Sannsynligvis blir det flere<br />
siden den gang. Som regel er det de<br />
eldste som må gå.<br />
Aftenposten tilbyr ansatte som går av<br />
med AFP, gavepensjon i tillegg. Ansatte<br />
med mer enn 15 års ansiennitet får 2 års<br />
lønn i sluttpakke. Ansatte som i tillegg er<br />
over 50 år får 2,5 års lønn i sluttpakke.<br />
VG tilbyr gavepensjonspakker til 22<br />
ansatte over 62 år.<br />
Bergens Tidende gir 40 personer tilbud om<br />
førtidspensjon. Det vil si gavepensjon til alle<br />
som fyller 62 år innenutgangen av 2010.<br />
NRK gir 750 ansatte tilbud om frivillige<br />
sluttpakker.<br />
Dagens Næringsliv har gitt tilbud om<br />
lønnsreduksjoner på 5%, men de ansatte<br />
vil heller ha ubetalt ferie eller nedbemanning.<br />
TV2 har avtalt sluttpakker med 14<br />
ansatte. 72 årsverk skal bort.<br />
TV Norge sier opp alle 30 ansatte i<br />
nyhetsavdelingen.<br />
Kilde: www.seniorpolitikk.no<br />
Råd til seniorer Side 43
John Kjekshus har vært en av våre fremste hjertemedisinere. Til tross for sin status som professor emeritus med kontor på Rikshospitalet<br />
er han strøket av personalarkivet, sentralbordet vet ikke hvem han er, og posten hans går rutinemessig til hans to sønner<br />
som begge arbeider i helsevesenet.<br />
<strong>Jeg</strong> <strong>savner</strong> <strong>pasientene</strong><br />
Professor emeritus John Kjekshus (73) <strong>savner</strong> sine pasienter. Etter mange års som professor og overlege<br />
i hjertemedisin ved Rikshospitalet, opplevde han overgangen til pensjonisttilværelsen som brå.<br />
Tekst: Dag Bredal.<br />
Foto: Tore Henning Larsen<br />
Side 44 <strong>Jeg</strong> <strong>savner</strong> <strong>pasientene</strong><br />
– For meg var det ubehagelig å slutte, og<br />
jeg <strong>savner</strong> sykehusmiljøet. Det pussige<br />
med å bli pensjonist er at du i løpet av få<br />
timer går fra å være sjefen til at ingen vet<br />
hvem du er.<br />
John Kjekshus har vært en av landets<br />
fremste hjertemedisinere. Som professor<br />
ved Universitetet i Oslo har han hatt<br />
ansvaret for utdannelsen til tallrike av<br />
dagens spesialister. Som overlege på<br />
Rikshospitalet har han forlenget livet<br />
til tusener av pasienter. Fortsatt driver<br />
han forskning. Han har fått et kontor på<br />
Rikshospitalet som han deler med andre<br />
emeriti, det vil si pensjonerte professorer.<br />
I tillegg er han veileder for to doktorgradsstipendiater.<br />
Forskningen må han<br />
finansiere selv, men står fritt til å søke om<br />
midler.<br />
Doktorgjerningen er en viktig del av John<br />
Kjekshus. Han betror oss at man aldri<br />
blir utlært som professor i hjertemedisin,<br />
det dreier seg om evig læring. Derfor<br />
fortsetter han og gleder seg hver dag til<br />
å møte nye utfordringer. I den forbindelse<br />
er tapet av <strong>pasientene</strong> stort.<br />
– Som professor emeritus får jeg ikke<br />
drive poliklinikk, forteller John Kjekshus,<br />
som ikke synes Rikshospitalet gjør<br />
fornuftig bruk av eldre legers ressurser.<br />
– Fordelen du har som pensjonist på en<br />
poliklinikk, er at du kan være ekstremt<br />
effektiv. Ikke behøver du bruke tid på<br />
møtevirksomhet, og du slipper administrasjon.<br />
Vi kan derfor gjøre god nytte for<br />
oss.<br />
John Kjekshus mener samfunnet må<br />
ha en plan for hvordan man kan utnytte<br />
arbeidskapasiteten til leger som går av<br />
for 67 og 70 års grensen. Mange leger<br />
vil fortsette kontakten med helsevesenet.<br />
Med rutine og kunnskap vil de kunne<br />
være svært effektive på en poliklinikk.<br />
Etter John Kjekshus mening er dette<br />
fremtiden: Leger som vil og kan, må ikke<br />
hindres av aldersgrenser. Tvangspensjonering<br />
av dyktige mennesker er toppmål<br />
av ufornuft.
Doktor og helikopterpilot<br />
settes på bakken av Lørenskog kommune<br />
Vil ikke la seg pensjonere: Når Finn-Erik Hustad-Johansen ikke ser til sine pasienter, flyr han sitt eget Robinson 22 helikopter. Turen<br />
fra Lørenskog til Trondheim tilbakelegger han på 2 timer og et kvarter, litt avhengig av vindforholdene. Nå planlegger han å kjøpt et<br />
nytt helikopter med en litt sterkere motor. Doktoren ble fascinert av seilfly som ung og tok Widerøes flyskole. Legeutdannelsen har<br />
han fra La Compostella i Spania.<br />
Tekst: Dag Bredal.<br />
Foto: Tore Henning Larsen<br />
Finn-Erik Hustad-Johansen elsker tre<br />
ting, sin doktor gjerning, sine turer i “slalåmbakken og sitt helikopter.<br />
“<br />
Finn-Erik Hustad-Johansen (71) er doktor,<br />
skilege og helikopterpilot. I over 30 år har<br />
han vært fastlege i Lørenskog kommune.<br />
Hver vinter kjører han slalåm på Norefjell<br />
der han også er skilege. Hustad-Johansen<br />
elsker jobben sin, men kommunen<br />
sier nei til et par års forlengelse. Saken vil<br />
nå bli avgjort i retten.<br />
Finn-Erik Hustad-Johansen har tjent<br />
Lørenskog kommune og dets innbyggere<br />
trofast gjennom en mannsalder. I 1970-<br />
årene manglet kommunen leger. Finn-<br />
Erik Hustad-Johansen etablerte Finstad<br />
legesenter og bygde opp en omfattende<br />
praksis, blant annet som sosiallege og<br />
sykehuslege. Gjennom en årrekke kjørte<br />
han legevakt i kommunen, med rundt<br />
1000 hjembesøk i året.<br />
Lørenskog kommune ga ham ett år<br />
ekstra etter at han passerte 70-årsgrensen,<br />
nå sier kommunen nei til ytterligere<br />
fornyelse. Finn-Erik Hustad-Johansen<br />
er fortvilet. Legeyrket og hans pasienter<br />
er hans livsgjerning. – Aldersgrenser for<br />
legepraksis er usakelig, mener Lørenskog-legen.<br />
Hvert år må jeg gjennom<br />
tester vise at jeg er skikket til å beholde<br />
helikoptersertifikatet. Hvorfor kan man<br />
ikke ha en lignende test for legeyrket<br />
Går til retten<br />
Lørenskog-legen har valgt å klage kommunen<br />
inn for retten. – <strong>Jeg</strong> ønsker meg<br />
en politisk debatt. Dagens regelverk og<br />
praksis er foreldet. Norge trenger en<br />
oppmykning av rigide regler, sier han.<br />
Finn-Erik Hustad-Johansen er lei av<br />
dobbeltkommunikasjonen fra de politiske<br />
myndigheter. - Hvis de virkelig mener at<br />
seniorer skal få fortsette å tjene samfunnet<br />
gjennom sin yrkesdeltagelse, så må<br />
de også legge forholdene til rette slik at<br />
det blir mulig i praksis! Denne våren skal<br />
Stortinget behandle 70-årsgrensen på<br />
nytt. Da bør loven endres i overensstemmelse<br />
med FNs prinsipper om at det må<br />
være et hvert menneskes rett til selv å<br />
velge når man vil tre ut av arbeidslivet, så<br />
sant man kan dokumentere at man fyller<br />
jobben.<br />
FAKTA:<br />
Slik Arbeidsmiljøloven i dag fortolkes,<br />
kan arbeidsgiver si opp en arbeidsavtale<br />
ensidig når arbeidstaker fyller<br />
70 år, uten noen annen begrunnelse<br />
enn at vedkommende ”er falt for<br />
aldersgrensen”. Noen plikt til oppsigelse<br />
har man imidlertid ikke, og<br />
partene står derfor fritt til å forlenge<br />
arbeidsavtalen.<br />
Doktor og helikopterpilot Side 45
Tvangspensjonert i Norge<br />
– ettertraktet i utlandet<br />
Tekst: Dag Bredal.<br />
Foto: Privat<br />
Side 46 Tvangspensjonert i Norge<br />
Skjebnedagen var 1. juni 2008. Fordi<br />
professor Birgit Brock-Utne hadde fylt<br />
70 den 4. mai 2008, ble hun tvangspensjonert<br />
av Universitetet i Oslo. Hun hadde<br />
ikke lyst til å slutte. Birgit Brock-Utne<br />
regnes som en kapasitet innenfor sitt fag<br />
som er komparativ utdanningsvitenskap<br />
med vekt på utdanning i Afrika. Likevel<br />
er hun blitt ofret som en følge av håpløse<br />
norske pensjonsbestemmelser.<br />
En verdenskjent professor<br />
Birgit Brock-Utne er kjent over hele<br />
verden. Hun er blant de mest siterte<br />
i internasjonale tidsskrifter blant de<br />
vitenskapelig ansatte ved Pedagogisk<br />
Forskningsinstitutt. I fire år har hun ligget<br />
som nr.1 på listen. Hun har bygget opp<br />
et eget studium: Master of Comparative<br />
and International Education, som hun har<br />
ledet de siste ti år.<br />
Siden hun var den mest produktive forskeren<br />
ved instituttet, ble hun bedt om å<br />
fortsette med å kreditere instituttet i sine<br />
publikasjoner. Som gjenytelse ble hun<br />
tilbudt en arbeidsplass i et firemannskontor<br />
der det alltid sitter en kollega og jobber.<br />
Det utelukker at hun kan ha doktorgradsstipendiater<br />
eller mastergradsstudenter til<br />
veiledning. Hun kan knapt bruke telefonen.<br />
Til tross for at hun fortsatt yter universitetet<br />
store tjenester, får hun ikke midler fra<br />
Instituttet til å delta i faglig-vitenskapelige<br />
reiser, hun får ingen støtte til vitenskaplig<br />
utstyr gjennom småforskmidler som<br />
egentlig skal utdeles til forskere med stor<br />
vitenskapelig produksjon, hvilket hun<br />
vitterlig har. Hun blir, kort sagt, diskriminert<br />
på alle bauger og kanter. Nå da det<br />
skal opprettes et samarbeid mellom UiO<br />
og University of Dar es Salaam, der hun<br />
tidligere har jobbet i fem år og snakker<br />
flytende swahili, utelukkes hun som Task<br />
Manager, fordi hun er pensjonist.<br />
Birgit Brock-Utne har undervist og veiledet<br />
like meget i år som i fjor. Fordi Statens<br />
Pensjonskasse trekker hver øre en professor<br />
emeritus tjener fra pensjonen, har hun<br />
som sine øvrige professorkolleger på 70+,<br />
måttet opprettet eget firma og skriver fakturaer.<br />
Etter nye bestemmelser, skal heller<br />
ikke dette lenger være lov.<br />
Føler seg aldersdiskriminert<br />
– <strong>Jeg</strong> hadde ingen lyst til å slutte, og<br />
føler dette som ren alders-diskriminering,<br />
forteller Birgit Brock-Utne. - En kollega<br />
anbefalte meg å søke universitetsledelsen<br />
om å fortsette. Dette måtte jeg jo gå<br />
tjenestevei med, og jeg spurte først vår<br />
bestyrer som sa hun ville støtte forslaget<br />
fordi de hadde veldig god bruk for meg,<br />
men hun måtte ta dette videre i systemet.<br />
Det ble tatt opp på dekan-nivå der det<br />
ble svart at man ikke ville støtte forslaget<br />
fordi det kunne danne presedens.<br />
Instituttet arrangerte konferanse og<br />
festligheter i forbindelse med tvangspensjoneringen.<br />
Sikkert hyggelig. Mindre<br />
hyggelig var det å måtte bruke sommeren<br />
til å kaste store deler av sitt livsverk og<br />
forlate sitt kjære kontor.<br />
Hun måtte si nei takk til tilbudet fra New<br />
Zealand. Hennes mann hadde ikke lyst<br />
å være med og hun hadde ikke lyst til å<br />
la gi avkall på kontakten med sitt eneste<br />
barnebarn på fire år. Tilbudet fra USA sa<br />
hun ja til, det hadde kortere varighet. Men<br />
helst ville hun fortsatt i sin gamle stilling<br />
ved UiO.<br />
I USA spør man ikke om alder, det er<br />
det ikke lov å gjøre. Man behøver heller<br />
ikke oppgi når man tok high school exam<br />
fordi alder da lett kan regnes ut. Nylig<br />
var Birgit Brock-Utne i en konferanse for<br />
en kjær amerikansk kollega. Hun er 77<br />
og i full jobb, men hadde selv annonsert<br />
at hun ville gå av om tre år - derfor holdt<br />
man konferanse for henne mens hun<br />
ennå var i jobb.<br />
– Det er flere norske professorer enn meg<br />
som etter tvangspensjonering i Norge er i<br />
full jobb i USA, Fredrik Barth er en av dem,<br />
forteller Birgit Brock-Utne. En kanadisk<br />
kollega fortalte meg at det hadde blitt et<br />
slikt problem i Canada at de beste professorene<br />
deres etter tvangspensjonering<br />
i Canada lot seg hyre opp i USA at man<br />
i fjor hadde opphevet aldersgrensen for<br />
professorer. Vi kommer vel dit i Norge<br />
også, men jeg er redd det ikke får tilbakevirkende<br />
kraft.
Professor Birgit Brock-Utne<br />
ble tvangspensjonert av Universitetet<br />
i Oslo da hun fylte 70<br />
år i fjor sommer. Kort tid etter<br />
ble hun tilbudt et professorat i<br />
New Zealand. På livstid. Et par<br />
måneder senere ble hun også<br />
tilbudt et professorat i USA.<br />
Ingen spurte om alder.<br />
I så godt selskap...<br />
Hør ...alt er klart og tydelig Føl ...alt kjennes riktig Nyt ...effekten av samspillet<br />
Samspillet er avgjørende…<br />
ReSound Ziga er høreapparatet som leverer mer enn summen av sine enkelte deler.<br />
Utsøkt lydkvalitet, maksimal brukerkomfort, og rask og enkel tilpasning - et samspill som sikrer deg<br />
en klar og komfortabel høreopplevelse.<br />
GN ReSound AS 22 47 75 30 post@gnresound.no www.gnresound.no<br />
Kontakt din hørselsentral / ØNH-klinikk for nærmere informasjon om Ziga, og om apparatet passer ditt hørselstap.<br />
Tvangspensjonert i Norge Side 47
Det er deilig å være senior i Kiel<br />
– <strong>Seniorsaken</strong>s cruise til Kiel<br />
24.-26. mai 2009<br />
90 års forskjell<br />
- Nå er det kanskje på tide at du vurderer<br />
et medlemskap i <strong>Seniorsaken</strong>, sa Erling<br />
til sin datter Liv Tannum nylig. Resultatet<br />
ble at hun ikke bare meldte seg inn, men<br />
meldte seg i tillegg til frivillig tjeneste i<br />
sekretariatet, og deltaker på Seniorcruiset<br />
til Kiel. - En flott tur, som frister til<br />
gjentakelse, sier hun og forteller at begge<br />
to allerede er påmeldt Julecruiset til<br />
Kiel den 29. november. - Da skal pappa<br />
synge julesanger sammen med Bjørn<br />
Justnæs som han traff på turen til Kiel.<br />
Bjørn er en habil pianist, og far synger<br />
”Evergreens”. Til tonene fra ”I can’t give<br />
you anything but love (and babies)” og<br />
Vera Lynns ”We’ll meet again” svingte det<br />
skikkelig i Herrenhaus Borghorst hvor det<br />
ble servert kaffe og schnaps til den Store<br />
Gullmedalje.<br />
Det bugner av kaker i Das Herrenhaus<br />
Borghorst<br />
Erling Larsen tok med seg datteren Liv<br />
Tannum, og Julian tok med seg mamma<br />
Henriette på Generasjonscruise til Kiel.<br />
- Alderdommen er også min fremtid, sa<br />
smårollingen.<br />
Til tonene fra ”Napoleon med sin hær” marsjerte vi i flokk og følge til den praktfulle<br />
Herregården.<br />
Side 48 Sos-telefonen<br />
GENERASJONSCRUISE
Vidar Lønn-Arnesen var en ivrig ”Bestefar<br />
på nett” på Seniorcruiset til Kiel. Her får<br />
han instruksjon av Roar Kristiansen fra<br />
Seniornett, som deltok med ”stand” og<br />
informasjon sammen med sin kollega<br />
Barbro Iren Søfting Halvorsen.<br />
Bjørn Justnæs og Erling Larsen ”fant”<br />
hverandre på turen til Kiel. I sommer legger<br />
de seg i treningsleir, for å øve på ”I’m<br />
dreaming of a white Christmas” og andre<br />
julesanger. Den 29. november reiser de<br />
på nytt Senior(Jule)Cruise til Kiel.<br />
Kari Gjærum deltok på sitt første Seniorcruise<br />
til Kiel. Sammen med Vidar<br />
Lønn-Arnesen og Philip Kruse sang hun<br />
sangene vi sang for våre barn, på veien<br />
nedover til Kiel, og sangene vi sang for<br />
våre elskede på vei hjem. Julian Maxmillian<br />
Douglas Larsen var ellevill av<br />
begeistring.<br />
Nanna Caspersen i Risør har gjort det igjen.<br />
Sydd en aldeles praktfull Dåpskjole i Hardangersøm. På vårt siste Seniorcruise med<br />
Color Line til Kiel ble Dåpskjolen loddet ut, og den lykkelige vinneren ble Maria Mellesdal<br />
fra Sandefjord. - <strong>Jeg</strong> er bestemor til to jenter, sa den overlykkelige vinneren,<br />
som håper at hun snart blir oldemor og kan ta Dåpskjolen i bruk. Loddsalget innbrakte<br />
NOK 4.500,- som går uavkortet til <strong>Seniorsaken</strong> Juridiske Hjelpefond.<br />
På bildet får hun Dåpskjolen av <strong>Seniorsaken</strong>s muntrasjonsråd Vidar Lønn-Arnesen, og<br />
Torbjørg Betten som er ”pytt og panne” i <strong>Seniorsaken</strong>s sekretariat.<br />
Har du lyst på en Dåpskjole du også<br />
I så fall har Nanna Caspersen en til på lur. Pris: NOK 5.000,-<br />
Henvendelse: Torbjørg Betten, tlf. 22121890 Pengene går uavkortet til <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
Juridiske Hjelpefond.<br />
Trygve Willersrud fra Scandinavian Life<br />
Center AS holdt en glimrende ”Takke<br />
for maten-tale” på Seniorcruiset til Kiel.<br />
Han deltok sammen med Heidi Fuglerud<br />
for å markedsføre ”Bli med på 50+ tur til<br />
Tyrkia”, og fikk kjemperespons både på<br />
Tyrkia og Talen.<br />
GENERASJONSCRUISE Side 49
Snadder i seniorklasse<br />
Side 50 Sos-telefonen<br />
Snadder i seniorklasse<br />
DFDS seiler tilbake i tid<br />
Retter som er gått i glemmeboken er blitt<br />
trendy, hevder stadig flere kjøkkenskrivere.<br />
Nå vil Københavnbåten som seiler<br />
fra Oslo, la wienerschnitzel og bearnaisesaus<br />
komme til heder og verdighet igjen<br />
Klassisk wienerschnitzel, sjøtunge<br />
Walewska og fylt rødspette fra Skagen<br />
skal friste DFDSs passasjerer. Mat- og<br />
vinekspert Christer Berens, kjent blant<br />
annet fra P4’s radiofrokost og «God<br />
morgen, Norge», mener slik mat er blitt<br />
høyst aktuell igjen. Det er spennende å<br />
hente frem klassiske, franske retter frem<br />
fra glemmeboken og servere dem slik<br />
den beste festmaten i Norden ble presentert<br />
den gang bestemor og bestefar var<br />
unge. For noen tiår siden var jo dette den<br />
fineste maten man kunne tenke seg. Det<br />
var gode grunner til at bearnaise saus<br />
ble så populært, og den holder fortsatt<br />
stand. Lagd fra bunnen av er den rett og<br />
slett veldig god. Årsaken til at god, «gammeldags»<br />
mat som dette gikk i glemmeboken,<br />
mener Berens skyldes et ufortjent<br />
dårlig rykte om at den var komplisert<br />
å lage, sp folk begynte å ta snarveier.<br />
Posesaus kan aldri bli så god som den<br />
som er lagd fra bunnen av.<br />
Dykk i arkivet<br />
DFDS har eksistert i 142 år. På slutten<br />
av 1800 tallet var DFDS et av verdens<br />
største dampskipselskap, og fraktet<br />
blant annet passasjerer fra Europa til<br />
USA. Restauranten hvor den nye menyen<br />
serveres har navn etter Amerika-seilaset<br />
fra den tid: Blue Riband. Den båten som<br />
klarte å krysse Atlanteren på kortest tid<br />
fikk en blå vimpel den seilte med helt til et<br />
annet skip klarte å seile enda raskere.<br />
– Da som nå, var mat en viktig del av<br />
sjøreisen. Vi har hentet frem tradisjonsrik<br />
festmat til glede for folk som har levd<br />
en stund, så vel som for dagens yngre<br />
generasjoner. Mange av dem synes god,<br />
sammeldags mat er spennende, forteller<br />
administrerende direktør i DFDS Seaways<br />
Norge, Vivian Sivertsen.<br />
Prima råvarer<br />
På den nygamle menyen står både<br />
parmaskinke med melon, fylt rødspette,<br />
biff med bearnaise eller eggeplomme og<br />
wienerschnitzel, for å nevne noe.<br />
– Her snakker vi om prima råvarer som<br />
ferske norske reker, rødspette fra Skagen<br />
og hjemmelagd bearnaise. Brødet som<br />
kokkene bruker til å panere wienerschnitzelen<br />
med er bakt i skipets eget bakeri,<br />
og kalvekjøttet er av skyhøy, dansk<br />
kvalitet, lover administrerende direktør<br />
Sivertsen.<br />
– Slik mat smaker fantastisk godt når<br />
den er skikkelig tilberedt. De aller fleste<br />
wienerschnitzler som serveres i Norge for<br />
eksempel, er industriprodusert og basert<br />
på svinekjøtt. Det blir definitivt ikke det<br />
samme, understreker matkjenner Berens.<br />
Historie på menyen<br />
Alle rettene servers med en liten formasjon.<br />
For eksempel fortelles historien<br />
bak biff med bearnaise eller speilegg, at<br />
bearnaise var en stor nyhet da den ble<br />
introdusert om bord. Hovmesteren ville<br />
ha betaling for de to eggeplommene som<br />
gikk med til bearnaisesausen – det var<br />
én mer enn til biff med speilegg. Derfor<br />
koster retten 50 øre ekstra, en tradisjon<br />
som videreføres på den nye menyen. Alle<br />
rettene serveres til barn som halv porsjon<br />
og til halv pris.
Slik løser du oppgaven:<br />
1 Finn løsningen på stikkordet og skriv denne inn i øverste diagram.<br />
2 Overfør bokstavene til ruten med tilsvarende tall i nederste diagram. Hvert tall<br />
har kun én og samme bokstav – men de enkelte bokstaver har ofte fl ere tall...<br />
3 I nederste diagram vil det vokse fram et slagord eller et sitat etter hvert som du<br />
fi nner svaret på stikkordene og fyller ut ”gaten” nedenfor.<br />
Viktig inntak<br />
4 34 11 84 48 54 25 43 16 30 74<br />
Ordleken<br />
Andreas Lunnan<br />
Gasjepåslag<br />
13 5 56 85 15 5 51 60 75 90 61<br />
Advarende på staur<br />
80 27 21 2 83 51 75 13 7<br />
Kort lengdemål<br />
39 86 43 13 59 18 72 41 31 66<br />
Maktpersoner for ca. tusen år siden<br />
Rettesnor<br />
11 38 51 23 60 63 51 87 9 76 20 32 13 40 1 24 42 73 27 63 88 12 64<br />
Uttrykk for narresalg<br />
7 27 40 23 53 23<br />
33 91 51 51 36 9<br />
Smugsmaker<br />
47 51 12 26 3 67 55 51 51 8 37<br />
Knolltyper<br />
24 65 70 17 29 50 81 58 79 89 82<br />
Dyreleder<br />
57 6 78 13 44 52 23 1 49 28<br />
Anstand<br />
62 39 14 42 90 61 10 71 34 46 19<br />
Rommets ytre grense<br />
77 53 18 35 68 43 4 22 45 13 1<br />
Fyll ut og finn løsningen:<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21<br />
22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41<br />
42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66<br />
67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91<br />
Send løsningen innen 1. aug 2009 og vinn boken<br />
”Samtaler om lykken”, boken ”Det nye livet” eller et<br />
førstehjelpsskrin.<br />
(strek under det du vil ha dersom du vinner)<br />
Navn<br />
Adresse<br />
Telefon<br />
Send løningen til: <strong>Seniorsaken</strong>,<br />
Bygdøy allé 5, 0257 Oslo.<br />
Merk konvolutten ”Ordleken”<br />
Vinneren kan nå velge mellom boken<br />
“Samtaler om Lykken” av <strong>Seniorsaken</strong>s<br />
informasjonssjef Dag Bredal, boken<br />
”Det nye livet” av Rolv Wesenlund<br />
eller et førstehjelpsskrin.<br />
Vinner av ordleken i Senior 2/2009<br />
Det ville være fi nt om alle som har pc fortsetter å sende<br />
ut vervebrevet som har gitt oss mange nye medlemmer<br />
….and the winner is:<br />
Magne Kristian Olsen<br />
Bogstadveien 3,<br />
7031 Trondheim<br />
Den pensjonerte maskinsjefen Magne Kristian Olsen (82)<br />
er ekte “Araber” (fra Haugesund).<br />
For vel 60 år siden falt han pladask for Trondheimsjenta<br />
Ruth, og i over 30 år har trønderhovedstaden vært hans<br />
hjemmehavn.<br />
Han har seilt på alle hav ”worldwide”, som det heter i<br />
shippingkretser, sist for Oslorederiet Belstove Shipping.<br />
For tiden er han ubetalt hushjelp for Ruth som sliter med<br />
sin tredje hofteoperasjon.<br />
Vi gratulerer Magne Kristian med riktig løsning, boken<br />
”Samtaler om lykken”, og ønsker Ruth god bedring.<br />
ordleken Side 51
Medlemssider<br />
Nr. 5 03- 2007<br />
Slik slåss vi!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> er en partipolitisk<br />
uavhengig forening av frivillige<br />
medlemmer.<br />
Jo flere vi er, desto mer<br />
tyngde kan vi legge i de<br />
sakene vi fremmer.<br />
På siste side i magasinet<br />
finner du en kupong.<br />
Bruk den – bli en av oss!<br />
Seniornytt på<br />
e-post. Vi trenger<br />
mailadressen din.<br />
Dette slåss<br />
vi for!<br />
Få de ferske nyhetene<br />
rett hjem på PCen.<br />
Bli orientert og hold<br />
engasjementet oppe.<br />
Din adresse og interesse er viktig for <strong>Seniorsaken</strong>. Spre<br />
gjerne nyheten videre til venner og kjente du mener kan<br />
ha interesse av den.<br />
Send e-post til seniorsaken@kundeogmedlem.no<br />
Gratis<br />
juridisk rådgivinig<br />
Advokat Audhild Freberg<br />
Iversen venter på din telefon.<br />
Hver onsdag sitter advokat<br />
Audhild Freberg Iversen klar<br />
til å ta <strong>Seniorsaken</strong>s juridiske<br />
rådgivningstelefon. Ringetiden<br />
er fra klokken 10.00 til 14.00.<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s medlemmer har<br />
rett til en halv times gratis<br />
juridisk rådgivning innenfor<br />
familierett, arv og skifte. Når<br />
sakene krever lengre tid, kan<br />
Audhild Freberg Iversen ta<br />
saken, da til Fritt rettsråds lave<br />
salærsatser. Spar penger og<br />
unngå familiekonflikter.<br />
Benytt muligheten – ring nå!<br />
Telefon 975 25 907
Velg riktig<br />
strømavtale!<br />
Benytt deg av vår populære strømavtale<br />
gjennom NorgesEnergi.<br />
Det kan være mye å spare på å velge<br />
riktig strømavtale. Vi gir råd om hvilken<br />
strømavtale som passer best, og bytter<br />
strømleverandør for deg. Enkelt og greit!<br />
Velg mellom:<br />
Topp 5-garanti<br />
Vår flytende pris får du med en Topp<br />
5-garanti. Det er et eksklusivt tilbud til<br />
våre medlemmer. Garantien sikrer deg<br />
at du alltid vil ha en rimelig strømpris.<br />
Spotpris<br />
Vi tilbyr strømavtale hvor du får kraften<br />
til spotpris (markedspris). Stadig flere<br />
strømkunder går over til spotpris.<br />
Sjekk hvilken strømavtale du har på den<br />
siste fakturaen fra din strømleverandør.<br />
Ta kontakt med kundesenteret på<br />
22 36 43 00 og la oss hjelpe deg til å finne<br />
den strømavtalen som passer best for deg.
Seniortilbud<br />
Fordelene du får gjennom <strong>Seniorsaken</strong>s avtale med<br />
BENSIn OG DIESEL<br />
36 øre/l i rabatt første år, deretter i<br />
henhold til forbruk. For ytterligere<br />
informasjon, se www.tic.no<br />
TAKSENTER<br />
Rabatt på produkter til tak.<br />
Se www.tic.no for oversikt over<br />
rabatter og produktgrupper.<br />
DEKK OG FELG<br />
Rabatt på dekk, felg, kjettinger<br />
og batteri. Se www.tic.no for<br />
oversikt over rabatter<br />
og produktgrupper.<br />
Varmepumpe<br />
Mitsubishi varmepumper leveres<br />
ferdig montert.<br />
Inntil<br />
36 øre<br />
RABATT<br />
Inntil<br />
55%<br />
RABATT<br />
Inntil<br />
40%<br />
RABATT<br />
RABATT<br />
Mitsubishi<br />
MSZ GA25 VAH<br />
kr 2.500<br />
MSZ GA35 VAH<br />
kr 3.000<br />
hotell<br />
Norlandia Saga, Norlandia Karl<br />
Johan i Oslo, Norlandia Oslo<br />
Airport Hotell på Gardermoen:<br />
Ukedager 15–29%,<br />
Gode tilbud i weekender.<br />
brannsikkerhet<br />
Rabatt på brannsikkerhetsprodukter.<br />
Se www.tic.no for oversikt over<br />
rabatter og produktgrupper.<br />
BILUTLEIE<br />
I Norge og hele Europa – 15%<br />
Andre kontinent – 10%<br />
DEWALT VERKTØY<br />
Kapp og gjærsag DW 777 med stativ<br />
og ekstra blad – kr 4999,-<br />
Batteridrill 14,4v DC737KL<br />
med bitssett - kr 3299,-.<br />
Se www.tic.no<br />
12%<br />
RABATT<br />
Inntil<br />
25%<br />
RABATT<br />
10-15%<br />
RABATT<br />
Kampanjepriser<br />
For mer informasjon,<br />
gå inn på www.tic.no
Medlemssider Nr. 3-2009<br />
Betal medlemsavgiften<br />
til <strong>Seniorsaken</strong> med<br />
avtalegiro<br />
AvtaleGiro gir deg følgende fordeler:<br />
• Du blir varslet minst 7 dager før forfall - da har du full kontroll med regningene dine<br />
• Din konto blir automatisk belastet ved forfall - da slipper du å betale giroen i banken/nettbanken<br />
• Du får kvittering med forklarende tekst på kontoutskriften - da får du god oversikt<br />
Slik kommer du i gang<br />
Fyll bare ut svarkupongen, underskriv og send denne til:<br />
<strong>Seniorsaken</strong> v/Kunde og Medlemsservice, Postboks 4, 4349 Bryne<br />
Med vennlig hilsen<br />
<strong>Seniorsaken</strong><br />
automatisk betaling av faste regninger<br />
PS! Vi anbefaler at du setter maksimums beløpsgrense per trekkmåned høyere enn dagens kontigent for å ta høyde for<br />
eventuelle prisjusteringer. Du vil uansett aldri bli trukket for mer enn den faktiske kontigenten.<br />
automatisk betaling av faste regninger<br />
JA TAKK! <strong>Jeg</strong> ønsker å betale medlemsavgiften til <strong>Seniorsaken</strong> med<br />
Avtalegiro<br />
Beløpsgrense per trekkmåned<br />
Hvis maks. beløp ikke fylles inn, vil beløpsgrensen bli satt til<br />
kr. 1.000,- per trekkmåned<br />
Mottaker Mottakers konto Beløpsgrense per trekkmåned<br />
<strong>Seniorsaken</strong> 3290 52 75339 ........................kr<br />
Belast mitt kontonr.<br />
KID nr.<br />
(KID-nr fylles ut av <strong>Seniorsaken</strong>)<br />
<strong>Jeg</strong> ønsker ikke å motta<br />
varsel i forkant av betalingen.<br />
Navn:................................................................................................................. Sted/dato Underskrift<br />
Adr:...................................................................................................................<br />
Postnr./sted:.................................................................................................... ......................... .................................................<br />
<strong>Seniorsaken</strong> v/Kunde og Medlemsservice, Postboks 4, 4349 Bryne
B<br />
Returadresse:<br />
<strong>Seniorsaken</strong><br />
v/KOM - Pb 4 - 4349 BRYNE<br />
<strong>Seniorsaken</strong> til Tyrkia!<br />
Bli med GT Sara, Vidar Lønn-Arnesen, Kari Gjærum<br />
og Philip Kruse på et luksusopphold i Tyrkia!<br />
Scandinavian Life Center og Event Travel inviterer <strong>Seniorsaken</strong>s medlemmer til et<br />
drømmeopphold i Tyrkia. Her blir det både trim og jubel! Se program inne i bladet.<br />
Alternativer: 03.– 12. september (9 dager): kr 9.990,-<br />
03.– 17. september (14 dager): kr 14.990,-<br />
Velkommen til en innholdsrik Tyrkiatur med <strong>Seniorsaken</strong>!<br />
Helse<br />
Omsorg<br />
Rehabilitering<br />
Påmelding til Event Travel<br />
på mail: post@eventtravel.no<br />
eller tlf 23 00 87 00<br />
SLC<br />
Scandinavian<br />
Life Center AS<br />
SLC<br />
Helse Omsorg Scandinavian Rehabilitering<br />
SLC Norge Laueveien 21, 1481 Hagan Telefon Life +47 Center 67 06 13 70 Mobil +47 911 24 007 www.slcnorge.no