Møteprotokoll - Bindal kommune
Møteprotokoll - Bindal kommune
Møteprotokoll - Bindal kommune
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Møteprotokoll<br />
Utvalg: <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre<br />
Møtested: Kommunestyresalen, <strong>Bindal</strong> Rådhus, Terråk<br />
Dato: 16.09.2010<br />
Tidspunkt: 10:00 – 17.30<br />
Følgende faste medlemmer møtte:<br />
Navn Funksjon Representerer<br />
Petter Arnfinn Bjørnli Leder BIH/V<br />
Tor-Arne Aune Nestleder BIAL<br />
Mona Teksum Øvergård Medlem BISV/SP<br />
Maryann Sanders Medlem BIAP<br />
Elin Vareide Lian Medlem BISV/SP<br />
Frode Næsvold Medlem BIAP<br />
Magne Olav Aarsand Brevik Medlem BIAP<br />
Oddvar Fossum Medlem BIAP<br />
Geir Inge Pettersen Medlem BIAP<br />
Gudmund Aune Medlem BIAL<br />
Eli Karin Horsberg Medlem BIH/V<br />
Olaug Mikalsen Medlem BIH/V<br />
Jørn Petter Kveinå Medlem BIH/V<br />
Følgende medlemmer hadde meldt forfall:<br />
Navn Funksjon Representerer<br />
Pål Christensen Medlem BIAP<br />
Kurt Anders Brønmo Medlem BISV/SP<br />
Svanhild Båtnes Medlem BIAP<br />
Steinar Skarstad Medlem BIAP<br />
Følgende varamedlemmer møtte:<br />
Navn Møtte for Representerer<br />
Arna Nilsen Pål Christensen BIAP<br />
Gunhild Gutvik Kurt Anders Brønmo BISV/SP<br />
Arnold Hansen Svanhild Båtnes BIAP<br />
Bodil Kjølstad Steinar Skarstad BIAP<br />
Merknader<br />
Forfallene, innkallingen og saklisten ble enstemmig godkjent.<br />
Det ble enstemmig vedtatt å behandle 2 tilleggssaker og disse ble gitt saksnr. 81/10 og 82/10.<br />
Rådmannen trakk sak 72/10 fra sakskartet.<br />
Jan Samuelsson orienterte om situasjonen ved Trenor Dører AS. Kommunestyret vedtok å<br />
lukke møtet under orienteringen om Trenor Dører AS, jfr. <strong>kommune</strong>loven § 31.3.<br />
Presentasjon av eventuelt nybygg ved <strong>Bindal</strong>seidet skole ved rektor Olaug Mikalsen.<br />
Sakene 70/10, 71/10 og sak 80/10 ble behandlet først.
Til å underskrive protokollen sammen med møtelederen ble representantene Oddvar Fossum og<br />
Elin Lian valgt.<br />
Fra administrasjonen møtte:<br />
Navn<br />
Stilling<br />
Knut Toresen Rådmann<br />
Ann-Karin Øverås Saksbehandler<br />
Per-Andrè Johansen Oppvekst- og kultursjef<br />
Kjell Andersen Plan- og ressurssjef<br />
Underskrift:<br />
Vi bekrefter med underskriftene våre at det som er ført på de sidene vi har signert i møteboka, er i<br />
samsvar med det som ble vedtatt på møtet.<br />
______________________ ______________________ _______________________<br />
______________________ ______________________ _______________________<br />
______________________ ______________________ _______________________
Saksliste<br />
Utv.saksnr Innhold<br />
PS 62/10<br />
PS 63/10<br />
RS 1/10<br />
RS 2/10<br />
RS 3/10<br />
RS 4/10<br />
RS 5/10<br />
Godkjenning av innkalling<br />
Referatsaker<br />
Bevilling for skjenking av alkoholholdig drikk ved<br />
arrangement av utefest i Terråk sentrum 21.05.2010<br />
Bevilling for skjenking ved enkeltanledning<br />
Svar på søknad om skjenkebevilling ved<br />
enkeltanledning<br />
Svar på søknad om skjenkebevilling for<br />
enkeltanledning<br />
Utslippstillatelse for avløpsvann fra fritidsbolig<br />
gnr.59, bnr.10<br />
RS 6/10 Tillatelse til oppføring av hytte på gnr. 14, bnr. 56 -<br />
Fantvika<br />
RS 7/10<br />
Melding om oppføring av uthus m/loft<br />
RS 8/10 Vedrørende søknad om endring av bygg -<br />
bruksendring 1811/21/12<br />
RS 9/10<br />
RS 10/10<br />
RS 11/10<br />
RS 12/10<br />
RS 13/10<br />
RS 14/10<br />
RS 15/10<br />
RS 16/10<br />
RS 17/10<br />
RS 18/10<br />
Meling om oppføring av garasje + altan<br />
Søknad om deling av grunneiendom<br />
Vedrørende søknad om tillatelse til oppføring av<br />
tilbygg til hytte 1811/35/8<br />
Utslippstillatelse Langstrandhøgda<br />
Vedrørende søknad om oppføring av tilbygg til hytte<br />
1811/60/58<br />
Utslippstillatelse - gnr. 3, bnr.40<br />
Oppføring av naust gnr.8, bnr.8 - Eli Ann Langlo<br />
Vedrørende melding om oppføring av naust i Otervik<br />
1811/8/8<br />
Vedrørende søknad om bygging av bolig med garasje<br />
på gnr. 3, bnr. 60 - Hollup<br />
Fradeling av 4 hyttetomter på gnr.20, bnr.1<br />
RS 19/10 Søknad om oppføring av sanitærbygg på Nyheim -<br />
Røytvoll - gnr 19 bnr 13 i <strong>Bindal</strong><br />
RS 20/10<br />
RS 21/10<br />
RS 22/10<br />
Utslipp av sanitært avløpsvann fra fritidsbolig<br />
Årsandøy - Ivar Aarsand<br />
Melding om fasadeendring - balkong på garasjen og<br />
trapp til bolighus/garasje<br />
Vedtak - søknad om fasadeendring - våningshus på<br />
Unntatt off.
gnr 44 bnr 2 festenr 22 på Terråk<br />
RS 23/10 Vedtak - søknad om bruksendring til boligformål -<br />
Heimly gnr 19 bnr 37 - Røytvoll<br />
PS 64/10<br />
PS 65/10<br />
PS 66/10<br />
PS 67/10<br />
PS 68/10<br />
PS 69/10<br />
PS 70/10<br />
PS 71/10<br />
PS 72/10<br />
Valg til fylkeskretsen til Kommunenes Sentralforbund<br />
(KS Nordland) fram til høsten 2011<br />
Valg av ny representant til Midtre Namdal<br />
avfallsselskaps representantskap<br />
Valg av representant med varamedlem til<br />
Interkommunalt Arkiv i Nordland<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Holm<br />
Camping<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Færingen<br />
Gjestegård AS<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Tofta DA<br />
Friskolenes husleie<br />
Utbygging av Terråk barnehage<br />
Mudring av kanalen Årsetvalen – Kjerstadstrømmen<br />
- Trukket fra sakskartet<br />
PS 73/10 Rekvisisjon av kartforretning på gnr. 78 bnr. 1.<br />
Punktfeste i kraftstasjon. Deling av<br />
grunneiendommen gnr. 78 bnr. 1. Søberg kraftverk<br />
PS 74/10<br />
Deling av grunneiendom -Karl Kalvik<br />
PS 75/10 Søknad om konsesjon på erverv av gnr. 34 bnr. 12<br />
som tilleggsareal - Petter Arnfinn Bjørnli<br />
PS 76/10<br />
PS 77/10<br />
PS 78/10<br />
PS 79/10<br />
Konsesjon for erverv av gnr. 24 bnr. 5,6 som<br />
tilleggsareal - Arnold Asli<br />
Konsesjon eiend. Lien, Lien Vestre og Lien Østre gnr.<br />
56, bnr.1,2 og 3 - Sven Richard Haugvik<br />
Søknad om konsesjon på erverv av fast eiendom gnr.<br />
3, bnr. 11,26,27, 28 og 36 - Leka utleie v/Karl Oddvar<br />
Hakkebo<br />
Delegering av myndighet etter jordloven,<br />
konsesjonsloven, og lov om skogbruk og skogvern<br />
med tilhørende forskrifter samt moterferdsel og<br />
viltloven<br />
PS 80/10 Tilbud om kjøp av eiendommer Gnr. 44 Bnr 288/39<br />
Rådmannen<br />
trakk saken
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 010<br />
Arkivsaksnr: 2010/3685-1<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
64/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Valg til fylkeskretsen til Kommunenes Sentralforbund (KS Nordland) fram til høsten 2011<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Olaug Mikalsen fremsatte følgende forslag:<br />
Som ny representant for resten av valgperioden til Nordland fylkeskrets av Kommunenes<br />
Sentralforbund velges Petter Bjørnli.<br />
Votering:<br />
Mikalsens forslag enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Som ny representant for resten av valgperioden til Nordland fylkeskrets av Kommunenes<br />
Sentralforbund velges Petter Bjørnli.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Som ny representant for resten av valgperioden til Nordland fylkeskrets av Kommunenes<br />
Sentralforbund velges …….<br />
Saksopplysninger<br />
I <strong>kommune</strong>styresak 88/07 ble ordfører Per-Andrè Johansen valgt som <strong>kommune</strong>ns representant<br />
til Nordland fylkeskrets av Kommunenes Sentralforbund. I sak 35/10 behandlet av<br />
<strong>kommune</strong>styret i møte 29.04.2010 ble Johansen innvilget fritak fra alle kommunale verv for<br />
resten av valgperioden.
I sak 88/07 ble det også valgt varamedlemmer, og disse er som følger: 1. Maryann Sanders,<br />
2. Pål Christensen og 3. Svanhild Båtnes.<br />
Vurdering<br />
Ettersom Johansen er innvilget fritak fra sine kommunale verv for resten av valgperioden, er det<br />
nødvendig å foreta nyvalg av representant til Nordland fylkeskrets av Kommunenes<br />
Sentralforbund.<br />
Saken legges fram for <strong>kommune</strong>styret uten innstilling.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 01.09.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 010<br />
Arkivsaksnr: 2010/3684-1<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
65/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Valg av ny representant til Midtre Namdal Avfallsselskaps representantskap<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Tor-Arne Aune fremsatte følgende forslag:<br />
Som ny representant til Midtre Namdal Avfallsselskaps representantskap velges<br />
Petter Arnfinn Bjørnli.<br />
Votering:<br />
Aunes forslag enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Som ny representant til Midtre Namdal Avfallsselskaps representantskap velges<br />
Petter Arnfinn Bjørnli.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Som representant til Midtre Namdal Avfallsselskaps representantskap velges …..<br />
Saksopplysninger<br />
Per-Andrè Johansen ble i møte 12.12.2007, sak 131/07 valgt som medlem av Midtre Namdal<br />
Avfallsselskaps representantskap. Som varamedlemmer i rekkefølge ble følgende valgt:<br />
Varaordfører Tor-Arne Aune, Maryann Sanders og Elin Vareide Lian.<br />
I <strong>kommune</strong>styresak 35/10 i møte 29.04.2010 ble Per-Andrè Johansen innvilget fritak fra alle<br />
kommunale verv for resten av valgperioden.
§ 3 b i vedtektene for Midtre Namdal Avfallsselskap IKS lyder blant annet slik:<br />
” Kommunene er representert i representantskapet ved ordfører og rådmann eller dem disse<br />
bemyndiger. Det er i alt 100 stemmer fordelt på <strong>kommune</strong>ne. 39 av stemmene fordeles<br />
jevnt på deltagende <strong>kommune</strong>r, og 61 stemmer fordeles etter antall innbyggere pr. 01.01.<br />
hvert år det avholdes <strong>kommune</strong>valg. Ordfører og person med fullmakt fra <strong>kommune</strong>n<br />
innehar <strong>kommune</strong>ns stemmer. ”<br />
Vurdering<br />
Med bakgrunn i at Johansen er fritatt fra alle kommunale verv for resten av valgperioden, er det<br />
nødvendig å foreta nyvalg av representant til Midtre Namdal Avfallsselskaps representantskap.<br />
Nytt medlem velges for resten av valgperioden.<br />
Saken legges fram for <strong>kommune</strong>styret uten innstilling.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 01.09.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 010<br />
Arkivsaksnr: 2010/4215-1<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
66/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Valg av representant med varamedlem til Interkommunalt Arkiv i Nordland<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Rådmannen endret sin innstilling til å lyde:<br />
Som representant i representantskapet i Interkommunalt Arkiv i Nordland velges arkivleder<br />
Anita Aakvik. Som varamedlem velges kontor- og personalleder Hallgeir Lian.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Som representant i representantskapet i Interkommunalt Arkiv i Nordland velges arkivleder<br />
Anita Aakvik. Som varamedlem velges kontor- og personalleder Hallgeir Lian.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Som representant i representantskapet i Interkommunalt Arkiv i Nordland velges arkivleder<br />
Anita Vikestad. Som varamedlem velges kontor- og personalleder Hallgeir Lian.<br />
Saksopplysninger<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ble medlem av Interkommunalt Arkiv i Nordland (IKAN) i år.<br />
Interkommunalt Arkiv i Nordland er en interkommunal samarbeidsordning, organisert etter § 27<br />
i <strong>kommune</strong>loven. IKAN ledes av et styre, valgt av representantskapet der alle eierne kan delta.<br />
Kommuner og interkommunale selskap kan bli medlem.
§ 6.1 i vedtektene for IKAN lyder slik:<br />
” Representantskapet er øverste organ i IKAN. Hvert medlem oppnevner en representant med<br />
varamann til representantskapet. Oppnevningen gjelder for den kommunale valgperioden. ”<br />
Vurdering<br />
Arkiv i Nordland opplyser pr. telefon 01.09.2010 at det er mest hensiktsmessig at rådmannen<br />
eller arkivleder i <strong>kommune</strong>n oppnevnes som representant. I valgsaker bruker ikke rådmannen<br />
vanligvis å legge fram innstilling, men med bakgrunn i at det er en fordel med kunnskap om<br />
hvordan det kommunale arkiv er oppbygd, vil rådmannen foreslå at arkivleder velges som<br />
medlem av representantskapet i Interkommunalt arkiv i Nordland. Det skal også velges et<br />
varamedlem, og her foreslås kontor- og personalleder Hallgeir Lian.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 01.09.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 231<br />
Arkivsaksnr: 2010/1964-6<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
67/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Holm Camping<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Maryann Sanders fratrådte som inhabil jfr. Forvaltningsloven § 6, 2. ledd.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Holm Camping avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivilling har søkt på, og som de<br />
ønsker å tilby sine kunder.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Holm Camping avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivilling har søkt på, og som de<br />
ønsker å tilby sine kunder.<br />
Saksopplysninger<br />
Holm Camping søker i brev av 03.06.2010 om redusert bevillingsavgift for alkohol. Søknaden<br />
begrunnes med at de skjenker en liten mengde alkoholholdig drikk i forhold til avgiften de<br />
betaler. Holm Camping driver campingplass med kafè.
Kommunestyret delegerte til rådmannen i sak 1/03 å fastsette bevillingsavgift. Rådmannen<br />
fastsatte i brev datert 14.04.2010 bevillingsavgift for Holm Camping til kr 3.500,- for 2009.<br />
Beregnet beløp etter omsetning for Holm Camping utgjorde kr 158,- for 2009.<br />
Bevillingsgebyret fastsettes etter forskrift om omsetning av alkoholholdig drikk.<br />
Vurdering<br />
Bevillingsgebyret fastsettes i utgangspunktet etter omsatt mengde alkoholholdig drikk. Dersom<br />
man omsetter liten mengde alkoholholdig drikk, fastsettes gebyret etter minimumsgebyr som<br />
utgjør kr 3 500,-.<br />
I henhold til forskriften kan bevillingsmyndigheten i særlige tilfeller bestemme at gebyret skal<br />
settes lavere. I merknadene til forskriften opplyses det at dette er ment som en snever<br />
unntaksregel, i første rekke beregnet på steder hvor salg eller skjenking av alkoholholdig drikk<br />
utgjør en svært liten del av virksomheten og har liten økonomisk betydning.<br />
Bevillingsmyndigheten foretar vurderingen av hvilke tilfeller det vil gi et svært urimelig resultat<br />
å anvende minstegebyret og hva som ligger i ”særlige tilfeller”, blant annet under hensyn til<br />
virksomhetens art, omsetningens omfang, og til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser ved<br />
søknadsbehandling, kontroll m.v. også ved slike bevillinger. Det presiseres i merknaden til<br />
forskriften at bevillingsmyndigheten ikke har noen plikt til å benytte unntaksbestemmelsen.<br />
Holm Camping har hatt skjenkebevilling over flere år, men har aldri omsatt en så stor mengde<br />
alkoholholdig drikk at de har kommet over minstegebyret.<br />
I forbindelse med en skjenkebevilling utføres oppgaver som saksbehandling av søknad,<br />
beregning av gebyr og kontroll av skjenkestedene.<br />
I 2009 har det vært utført 1 kontroll ved Holm Camping.<br />
En skjenkebevilling er et gode man kan få når man driver serveringssted. Holm Camping har<br />
søkt og fått tildelt skjenkebevilling ut i fra at dette er en tjeneste de ønsker å tilby sine kunder.<br />
Det er opp til hvert enkelt serveringssted om de ønsker å søke skjenkebevilling. Bevillingshaver<br />
har mulighet til å si ifra seg bevillingen de innehar dersom de ikke ønsker å tilby denne<br />
tjenesten.<br />
Selv om omsatt mengde alkoholholdig drikk er forholdsvis liten, kan det ha betydning for øvrige<br />
tjenester som bevillingshaver tilbyr, for eksempel at matsalget øker med bakgrunn i at de har<br />
skjenkebevilling.<br />
Differansen mellom minstegebyret og beløp for omsatt mengde kan synes stor, men man må<br />
også se dette i forhold til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser i forbindelse med<br />
saksbehandling og kontroll av tjenesten. Gebyret er knyttet til <strong>kommune</strong>ns utgifter med<br />
behandling og kontroll med av bevillinger.<br />
Kommunen utfører også flere andre tjenester etter forespørsel fra befolkningen som er<br />
gebyrbelastet. Det er ikke vanlig at det gis reduksjon i gebyret når det er søkt om en tjeneste, og<br />
denne er innvilget som omsøkt.<br />
Ut ifra at det er søkes om skjenkebevilling etter eget ønske, og at det brukes kommunale<br />
ressurser på ordningen er det ikke ønskelig å foreslå reduksjon av gebyret på denne tjenesten.
Rådmannen foreslår derfor at søknaden avslås.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 25.08.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 231<br />
Arkivsaksnr: 2010/1964-7<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
68/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Færingen Gjestegård AS<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Maryann Sanders fratrådte som inhabil jfr. Forvaltningsloven § 6, 1. ledd, bokstav a.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Færingen Gjestegård AS avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivillig har søkt på, og som de ønsker<br />
å tilby sine kunder.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Færingen Gjestegård AS avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivillig har søkt på, og som de ønsker<br />
å tilby sine kunder.
Saksopplysninger<br />
Færingen Gjestegård AS og Tofta DA søker i felles brev av 19.05.2010 om redusert<br />
bevillingsavgift for alkohol. Søknaden vil bli behandlet som 2 saker.<br />
Søknaden begrunnes med at de skjenker en liten mengde alkoholholdig drikk i forhold til<br />
avgiften de betaler, og de synes minsteavgiften er altfor høy.<br />
Færingen Gjestegård AS er i en startfase og prøver å gi befolkningen et tilbud, og tar ikke ut<br />
lønn til seg selv. Alt blir gjort på dugnad for å kunne fortsette med videre drift. De ønsker i<br />
stedet å bruke midlene innad i bedriften slik at det vil komme kundene til gode.<br />
Kommunestyret delegerte til rådmannen i sak 1/03 å fastsette bevillingsavgift. Rådmannen<br />
fastsatte i brev datert 21.04.2010 bevillingsavgift for Færingen Gjestegård AS til<br />
kr 3.500,- for 2009. Beregnet beløp etter omsetning for Færingen Gjestegård AS utgjorde<br />
kr 97,- for 2009.<br />
Bevillingsgebyret fastsettes etter forskrift om omsetning av alkoholholdig drikk.<br />
Vurdering<br />
Færingen Gjestegård AS driver spisested med overnatting. De ble i møte 18.06.2009, sak 62/09<br />
tildelt skjenkebevilling. Færingen Gjestegård AS hadde nesten ingen drift i 2009, og det ble<br />
derfor ikke utført kontroll med bevillingen.<br />
Bevillingsgebyret fastsettes i utgangspunktet etter omsatt mengde alkoholholdig drikk. Dersom<br />
man omsetter liten mengde alkoholholdig drikk, fastsettes gebyret etter minimumsgebyr som<br />
utgjør kr 3 500,-.<br />
I henhold til forskriften kan bevillingsmyndigheten i særlige tilfeller bestemme at gebyret skal<br />
settes lavere. I merknadene til forskriften opplyses det at dette er ment som en snever<br />
unntaksregel, i første rekke beregnet på steder hvor salg eller skjenking av alkoholholdig drikk<br />
utgjør en svært liten del av virksomheten og har liten økonomisk betydning.<br />
Bevillingsmyndigheten foretar vurderingen av hvilke tilfeller det vil gi et svært urimelig resultat<br />
å anvende minstegebyret og hva som ligger i ”særlige tilfeller”, blant annet under hensyn til<br />
virksomhetens art, omsetningens omfang, og til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser ved<br />
søknadsbehandling, kontroll m.v. også ved slike bevillinger. Det presiseres i merknaden til<br />
forskriften at bevillingsmyndigheten ikke har noen plikt til å benytte unntaksbestemmelsen.<br />
I forbindelse med en skjenkebevilling utføres oppgaver som saksbehandling av søknad,<br />
beregning av gebyr og kontroll av skjenkestedene.<br />
En skjenkebevilling er et gode man kan få når man driver serveringssted. Færingen Gjestegård<br />
AS har søkt og fått tildelt skjenkebevilling ut i fra at dette er en tjeneste de ønsker å tilby sine<br />
kunder. Det er opp til hvert enkelt serveringssted om de ønsker å søke skjenkebevilling.<br />
Bevillingshaver har mulighet til å si ifra seg bevillingen de innehar dersom de ikke ønsker å<br />
tilby denne tjenesten.<br />
Selv om omsatt mengde alkoholholdig drikk er forholdsvis liten, kan det ha betydning for øvrige<br />
tjenester som bevillingshaver tilbyr, for eksempel at matsalget øker med bakgrunn i at de har<br />
skjenkebevilling.<br />
Differansen mellom minstegebyret og beløp for omsatt mengde kan synes stor, men man må<br />
også se dette i forhold til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser i forbindelse med
saksbehandling og kontroll av tjenesten. Gebyret er knyttet til <strong>kommune</strong>ns utgifter med<br />
behandling og kontroll av bevillinger.<br />
Kommunen utfører også flere andre tjenester etter forespørsel fra befolkningen som er<br />
gebyrbelastet. Det er ikke vanlig at det gis reduksjon i gebyret når det er søkt om en tjeneste, og<br />
denne er innvilget som omsøkt.<br />
Bevillingsmyndigheten var meget fleksibel og la til rette for at virksomheten skulle få komme i<br />
drift sommeren 2009. Søknader om serverings- og skjenkebevilling ble behandlet 18.06.2009,<br />
og ble lagt fram for <strong>kommune</strong>styret som tilleggssaker. Det ble imidlertid ikke drift fra<br />
sommeren 2009, men det var et valg bevillingshaver gjorde.<br />
Ut ifra at det er søkes om skjenkebevilling etter eget ønske, og at det brukes kommunale<br />
ressurser på ordningen, er det ikke ønskelig å foreslå reduksjon av gebyret på denne tjenesten.<br />
Rådmannen foreslår derfor at søknaden avslås.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 27.08.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 231<br />
Arkivsaksnr: 2010/1964-8<br />
Saksbehandler: Ann-Karin Øverås<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
69/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Klage på fastsettelse av bevillingsavgift - Tofta DA<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Maryann Sanders fratrådte som inhabil jfr. Forvaltningsloven § 6, 2. ledd.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Tofta DA avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivillig har søkt på, og som de ønsker<br />
å tilby sine kunder.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Søknad om reduksjon av bevillingsavgift fra Tofta DA avslås med bakgrunn i at<br />
bevillingsmyndigheten bruker ressurser både på saksbehandling, og kontroll med utøvelsen av<br />
bevillingen. Samtidig er dette en tjeneste bevillingshaver frivillig har søkt på, og som de ønsker<br />
å tilby sine kunder.<br />
Saksopplysninger<br />
Tofta DA og Færingen Gjestegård AS søker i felles brev av 19.05.2010 om redusert<br />
bevillingsavgift for alkohol. Vi har valgt å behandle søknadene hver for seg.
Søknaden begrunnes med at de skjenker en liten mengde alkoholholdig drikk i forhold til<br />
avgiften de betaler, og de synes minsteavgiften er altfor høy.<br />
Tofta DA er i en startfase og prøver å gi befolkningen et tilbud, og tar ikke ut lønn til seg selv.<br />
Alt blir gjort på dugnad for å kunne fortsette med videre drift. De ønsker i stedet å bruke<br />
midlene innad i bedriften slik at det vil komme kundene til gode.<br />
Kommunestyret delegerte til rådmannen i sak 1/03 å fastsette bevillingsavgift. Rådmannen<br />
fastsatte i brev datert 21.04.2010 bevillingsavgift for Tofta DA til kr 3.500,- for 2009. Beregnet<br />
beløp etter omsetning for Tofta DA utgjorde kr 496,- for 2009.<br />
Bevillingsgebyret fastsettes etter forskrift om omsetning av alkoholholdig drikk.<br />
Vurdering<br />
Tofta DA driver pub i <strong>Bindal</strong> Båtsenters lokale. De ble i møte 28.04.2009, sak 46/09 tildelt<br />
skjenkebevilling. Det ble ikke utført kontroll ved bevillingen i 2009. Bakgrunn for dette er at<br />
Tofta Da ikke har faste åpningstider, og det er derfor vanskelig å få utført kontroll med<br />
bevillingen.<br />
Bevillingsgebyret fastsettes i utgangspunktet etter omsatt mengde alkoholholdig drikk. Dersom<br />
man omsetter liten mengde alkoholholdig drikk, fastsettes gebyret etter minimumsgebyr som<br />
utgjør kr 3 500,-.<br />
I henhold til forskriften kan bevillingsmyndigheten i særlige tilfeller bestemme at gebyret skal<br />
settes lavere. I merknadene til forskriften opplyses det at dette er ment som en snever<br />
unntaksregel, i første rekke beregnet på steder hvor salg eller skjenking av alkoholholdig drikk<br />
utgjør en svært liten del av virksomheten og har liten økonomisk betydning.<br />
Bevillingsmyndigheten foretar vurderingen av hvilke tilfeller det vil gi et svært urimelig resultat<br />
å anvende minstegebyret og hva som ligger i ”særlige tilfeller”, blant annet under hensyn til<br />
virksomhetens art, omsetningens omfang, og til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser ved<br />
søknadsbehandling, kontroll m.v. også ved slike bevillinger. Det presiseres i merknaden til<br />
forskriften at bevillingsmyndigheten ikke har noen plikt til å benytte unntaksbestemmelsen.<br />
I forbindelse med en skjenkebevilling utføres oppgaver som saksbehandling av søknad,<br />
beregning av gebyr og kontroll av skjenkestedene.<br />
En skjenkebevilling er et gode man kan få når man driver serveringssted. Tofta Da har søkt og<br />
fått tildelt skjenkebevilling ut i fra at dette er en tjeneste de ønsker å tilby sine kunder. Det er<br />
opp til hvert enkelt serveringssted om de ønsker å søke skjenkebevilling. Bevillingshaver har<br />
mulighet til å si ifra seg bevillingen de innehar dersom de ikke ønsker å tilby denne tjenesten.<br />
Som nevnt ovenfor har ikke Tofta DA faste åpningstider, men holder åpent ca. 2 kvelder pr.<br />
måned. Ut fra at det holdes åpent ganske sjelden påvirker nok dette at både omsetningen av<br />
alkoholholdig drikk, og inntektene blir mindre.<br />
Differansen mellom minstegebyret og beløp for omsatt mengde kan synes stor, men man må<br />
også se dette i forhold til at bevillingsmyndigheten bruker ressurser i forbindelse med<br />
saksbehandling og kontroll av tjenesten. Gebyret er knyttet til <strong>kommune</strong>ns utgifter med<br />
behandling og kontroll av bevillinger.
Kommunen utfører også flere andre tjenester etter forespørsel fra befolkningen som er<br />
gebyrbelastet. Det er ikke vanlig at det gis reduksjon i gebyret når det er søkt om en tjeneste, og<br />
denne er innvilget som omsøkt.<br />
Det er i forskrift fastsatt et minimumsgebyr på kr 3 500,- for skjenkebevilling, og<br />
bevillingsmyndigheten har ikke noen plikt til å benytte unntaksbestemmelsen om å gi reduksjon.<br />
Ut ifra at det er søkes om skjenkebevilling etter eget ønske, og at det brukes kommunale<br />
ressurser på ordningen, er det ikke ønskelig å foreslå reduksjon av gebyret på denne tjenesten.<br />
Rådmannen foreslår derfor at søknaden avslås.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 30.08.2010.<br />
Knut Toresen
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 614<br />
Arkivsaksnr: 2010/3973-1<br />
Saksbehandler: Per-André Johansen<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
70/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Friskolenes husleie<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Olaug Mikalsen fratrådte som inhabil jfr. forvaltningsloven § 6, 1. ledd, bokstav e, og<br />
Heidi Vollan tiltrådte under behandlingen av denne saken.<br />
Skriv fra <strong>Bindal</strong>seidet friskole ved leder Terje Sevaldsen, datert 13.10.2010, ble utdelt i møtet.<br />
Petter Bjørnli fremsatte følgende forslag:<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre ønsker å differensiere husleien på Friskolene som følgende:<br />
2010/2011 og 2011/2012<br />
<strong>Bindal</strong>seidet friskole kr 200 000,-<br />
Kjella Friskole kr 100 000,-<br />
Votering:<br />
Bjørnlis forslag enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre ønsker å differensiere husleien på friskolene som følgende:<br />
2010/2011 og 2011/2012<br />
<strong>Bindal</strong>seidet friskole kr 200 000,-<br />
Kjella friskole kr 100 000,-
Rådmannens innstilling<br />
For leie av skolelokalene og de øvrige rettighetene som går fram av punktene 2 og 3 av inngått<br />
leiekontrakt, betaler friskolene for skoleårene 2010/2011 og 2011/2012 følgende årsleie:<br />
<strong>Bindal</strong>seidet friskole: kr 250.000,-<br />
Kjella friskole: kr 250.000,-<br />
Saksopplysninger<br />
I k.sak 56/07 ble det inngått følgende leieavtale vedr. skolelokaler til friskolene:<br />
”Mellom <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> på den ene side og friskolestyrene på <strong>Bindal</strong>seidet, Kjella og Åbygda<br />
på den annen side inngås følgende leieavtale vedr. skolelokaler med mer.:<br />
1. Dersom det i samarbeid med aktuelle foreldre fortsatt blir friskole på de ovennevnte<br />
stedene vil <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> stille sine ledige skolelokaler til disposisjon for utleie til de<br />
nye friskolene.<br />
2. Friskolene får leie skolelokalene med nåværende inventar, utstyr, læremidler og<br />
uteområde.<br />
3. Kommunen som huseier forestår renhold, vaktmestertjenester, brøyting, strøm,<br />
kommunale avgifter og forsikring av eiendommene.<br />
4. Det forutsettes at leietakerne ivaretar <strong>kommune</strong>ns eiendom på beste måte og søker å<br />
drive lokalene på rimeligste måte i all henseender, - spesielt med tanke på energi og<br />
oppvarming, vedlikehold og renhold.<br />
5. Leietiden settes til 20 år med ett års gjensidig oppsigelsestid og følger skoleåret.<br />
6. For leie av skolelokalene og de øvrige rettighetene som går fram av punktene 2 og 3 i<br />
ovenstående leiekontrakt, betaler friskolene for skoleåret 2007/2008 følgende årsleie:<br />
<strong>Bindal</strong>seidet friskole: kr 50.000,-<br />
Kjella friskole: kr 35.000,-<br />
Åbygda friskole: kr 15.000,-<br />
I <strong>kommune</strong>styrets møte 19.06.08, sak 54/08, Friskolenes husleie- skolelokaler fattet<br />
<strong>kommune</strong>styret følgende vedtak:<br />
Husleien til friskolene på Kjella og <strong>Bindal</strong>seidet økes til kr 75 000,- pr. år. Gjelder fra 01.08.2008<br />
og 2 år fremover. Skoleårene 2008/2009 og 2009/2010.<br />
I k-sak 112/09, Budsjett for 2010, var rådmannens forslag om en husleie på 250.000 kroner til<br />
hver av de to friskolene. Et enstemmig <strong>kommune</strong>styre gikk inn for at,<br />
” Husleieøkningen til friskolene fjernes fram til det kommer som egen sak. Utgiften dekkes av<br />
disposisjonsfondet. ”
I tillegg vises det til referatsak 6 i <strong>kommune</strong>styrets møte 16.06.10, Friskolenes husleieorientering<br />
om utsatt sak.(september 2010)<br />
Detaljert regnskap for 2009<br />
Går man mer i dybden på tallene får man denne oversikten.<br />
Komm.<br />
avg<br />
Sum utgift skolelokaler<br />
Kommuneregnskapet for 2007, 2008, 2009 viser de totale utgiftene som <strong>kommune</strong>n har hatt når<br />
det gjelder skolelokaler.<br />
Friskole 2007 2008 2009<br />
<strong>Bindal</strong>seidet 2.200.017,- 2.114.245,- 2.314.696,-<br />
Kjella 1.000.522,- 1.123.470,- 1.339.024,-<br />
Sum 3.200.539,- 3 237.715,- 3.653.720,-<br />
Renhold Strøm Vaktmester MNA<br />
Lønn Materiell<br />
Vaktmesteravtaler<br />
Vedlikehold<br />
Momskomp/ Sum skole<br />
Kjemikalier<br />
Materiell<br />
bruk av b. fond/<br />
Forsikring<br />
Serviceavt.<br />
avskriving<br />
Friskole<br />
Utstyr<br />
<strong>Bindal</strong>seidet 539 351 70 572 591 849 425 862 172 253 22 275 63 660 428 874 2 314 696<br />
Kjella 581 831 19 263 253 939 254 871 50 000 10 131 45 000 123 989 1 339 024<br />
Sum 1 121 182 89 835 845 788 680 733 222 253 32 406 108 660 552 863 3 653 720<br />
Totalt 3 653 720<br />
-Husleie innt. -150 000<br />
= Netto utgift 3 503 720<br />
Øvrige kostnader<br />
For helhetsvurderingen sin del er det ønskelig å orientere om de totale utgiftene for <strong>kommune</strong>n.<br />
Disse er ikke nødvendigvis en del av selve husleieforholdet. Men taes med for å gi en helhetlig<br />
oversikt over ressursbruken.<br />
Spesialundervisning.<br />
De øvrige kostnadene som ligger inne i budsjettet vedr. friskolene på Hk 12; -, funksjonene<br />
20262, 20263 og 20264, gjelder spesialundervisning og er <strong>kommune</strong>ns ansvar uansett.<br />
For friskolene betyr det for 2010/2011 totalt ca. 3,4 mill, inkl.assistent, lærerressurs og byrdefull<br />
arbeid/konvertering.<br />
Andre utgifter for <strong>kommune</strong>n<br />
I <strong>kommune</strong>styresak 18/10 Rammetimetall for grunnskolene m.m. i <strong>Bindal</strong> 2010/2011, ble det<br />
under P-timeramma gitt timer til skolene i <strong>Bindal</strong>. For friskolene betyr dette:<br />
P- timeramma (pedagogisk rettledningstjeneste)<br />
Utregningen er gjort med utgangpunkt i en gjennomsnittlig leseplikt på 23 timer, som gir en<br />
årstimepris på kroner 22 307,-<br />
Friskole Dataansv. 2 t. S –team<br />
leder 1 t.<br />
Gården som<br />
pedagogisk<br />
ressurs,<br />
Utleie<br />
Sum
GSPR 3 t.<br />
<strong>Bindal</strong>seidet 44 614 22 307 66 921 7 500 141 324<br />
Kjella 44 614 22 307 66 921 7 500 141 324<br />
Sum 89 228 44 614 133 842 15 000 282 648<br />
PPT og RKK<br />
Utgifter for bemanning av PPT og RKK- kontorene er til sammen for <strong>kommune</strong>n kr.556 068,-<br />
Tjenestene fra PPT og RKK som <strong>kommune</strong>n betaler for, drar også friskolene nytte av.<br />
PPT er nødvendig i forhold til sakkyndige vurderinger av elever knyttet opp mot<br />
spesialundervisningsbehovet. Kommunen er avhengig av den spisskompetansen PPT innehar.<br />
Kommunen har det økonomiske ansvaret når det gjelder spesialundervisningen i grunnskolen<br />
både i den offentlige og i den private skolen.<br />
Når det gjelder både PPT og RKK kunne man kanskje se for seg en tredeling av driftsutgiftene<br />
mellom de 2 friskolene og <strong>kommune</strong>n.<br />
Direkte utgifter<br />
Oversikt over direkte utgifter som <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har i forbindelse med friskolene.<br />
Friskole P-timer 2010/2011 *Spesial- Utgift<br />
Undervisning skolelokaler<br />
2010 2009<br />
<strong>Bindal</strong>seidet 141 324 2.314.696<br />
Kjella 141 324 1.339.024<br />
Sum 282 648 * 3 400 000 3.653.720<br />
*= dette er utgifter som <strong>kommune</strong>n uansett har ansvaret for.<br />
Friskolenes husleie<br />
Friskolenes husleie har slik tabellen viser vært uendret siden skoleåret 2008/2009.<br />
Friskole 2007/2008 2008/2009 2009/2010<br />
<strong>Bindal</strong>seidet 50 000 75 000 75 000<br />
Kjella 35 000 75 000 75 000<br />
Åbygda 15 000 ----------- ----------<br />
Friskolenes regnskap (+ overskudd/ - underskudd)<br />
Oversikt over regnskapstallene fra friskolene perioden 2006 til 2009<br />
Friskole 2006 2007 2008 2009<br />
<strong>Bindal</strong>seidet -180.926,- 39.169,- 105.464,- 582.071,-<br />
Kjella 316.201,- 471.150,- -234.765,- -38.081,-<br />
Sum eiendeler, egenkapital og gjeld<br />
Oversikt over eiendeler, egenkapital og gjeld fra friskolene for 2008 og 2009<br />
<strong>Bindal</strong>seidet friskole 2008 2009<br />
Eiendeler<br />
Fordringer 94 255 110 747<br />
Bankinnskudd, kontanter og lignende 1 689 631 2 372 762<br />
Sum Eiendeler 1 783 886 2 483 509
Egenkapital 709 001 1 291 070<br />
Gjeld 1 074 885 1 192 439<br />
Sum egenkapital og gjeld 1 783 886 2 483 509<br />
Årsresultat 105 464 582 071<br />
Kjella friskole 2008 2009<br />
Eiendeler<br />
Fordringer 114 200 75 693<br />
Bankinnskudd, kontanter og lignende 1 842 558 1 792 833<br />
Sum Eiendeler 1 956 758 1 868 526<br />
Egenkapital 1 030 083 992 001<br />
Gjeld 926 675 876 525<br />
Sum egenkapital og gjeld 1 956 758 1 868 526<br />
Årsresultat -234 765 -38 081<br />
Kommunens representant i styrene<br />
Kommunen har representanter i styrene for friskolene som er valgt for perioden 2008-2011. I<br />
<strong>kommune</strong>styressak 25/08 ble det valgt medlem og varamedlem for styrene ved <strong>Bindal</strong>seidet og<br />
Kjella friskoler. I saksframlegget ble det fra rådmannen nevnt at: ”Rådmannen anser det som<br />
viktig at det finnes et system for tilbakemelding til <strong>kommune</strong>n for oppnevnte representanter i<br />
ulike styrer og råd som er utenfor <strong>kommune</strong>ns egen organisasjon. Kommunestyret må i hvert<br />
enkelt tilfelle vurdere å gi representantene mandat for utøvelse av vervet. ”<br />
Rådmannen vil trekke dette fram på nytt. I dag er det ingen tilbakemeldingssystem fra de valgte<br />
styrerepresentantene til det politiske system.<br />
Kommentarer fra friskolene i <strong>Bindal</strong><br />
Begge friskolene har fått muligheten til å kommentere sine regnskap<br />
Fra rektor ved Kjella friskole har vi mottatt følgende:<br />
Vedr. husleie.<br />
Vedlagt er regnskap for Kjella friskole for 2008 og 2009 inkl oversikt over balanse.<br />
Som det går fram av regnskapstallene, har vi hatt underskudd på drifta de to siste<br />
årene. Det kan vi klare fordi vi de første par årene vi drev hadde overskudd, delvis pga<br />
svært forsiktig ansettelsespolitikk og meget nøysom drift. Drifta inneværende år ser<br />
også ut til å gi et lite underskudd. Den bufferen vi la tilside de første årene, gav oss den<br />
frihet vi trengte til å drive uten dramatiske nedbemanninger pga av varierende elevtall<br />
og spesialundervisningsbehov fra år til år.<br />
Elevtallsprognosen hos oss er som kjent dyster, og vi har startet nedbemanningen.<br />
Dette skoleåret har vi 80% lærerstilling reduksjon i forhold til siste år. Tilsvarende<br />
nedgang må komme også neste år. Det at klassene tynnes ut med enkeltelever, betyr
ikke at vi kan fjerne stillinger uten at det innvirker på klassedeling og tilbud på<br />
tilpasset undervisning. Det må derfor nøye vurderes opp mot den kvalitet vi kan levere.<br />
Fremdeles har vi egenkapital til å møte to-tre magre år, men på sikt må det skje noe<br />
med befolkningstilvekst i området om vi skal kunne drive videre.<br />
Det positive i dette er at elevene fra nærområdene i nabo<strong>kommune</strong>ne går hos oss, og<br />
dermed skaffer arbeidsplasser til <strong>kommune</strong>n. For tiden 7 elever, - tilsvarende ca 2<br />
lærerstillinger + ringvirkninger.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har så langt vært en positiv samarbeidspartner som har bidratt<br />
sammen med oss til å beholde arbeidsplasser, aktivitet og bosetting i området.<br />
Friskolen er i en sårbar økonomisk situasjon. Små endringer får konsekvenser for<br />
arbeidsplasser og for kvaliteten i undervisningstilbudet for elevene i distriktet.<br />
Vi håper derfor fortsatt på forståelse for vår situasjon når husleiespørsmålet skal<br />
avgjøres.<br />
Fra rektor ved <strong>Bindal</strong>seidet friskole har vi mottatt følgende:<br />
NOTAT ANGÅENDE DRIFT AV BINDALSEIDET FRISKOLE<br />
Driften av friskolene er avhengig av elevtall pr. 1.oktober hvert år. Når vi lager<br />
budsjett for et år, må vi relatere dette til elevtallet og inntektssiden. Vi er derfor<br />
veldig sårbar. Skulle en familie flytte fra kretsen før 1.10. et skoleår, får vi<br />
ingenting for de elevene som forlater oss. Dette må vi ta høyde for, og<br />
opparbeide oss en "økonomisk buffer" i forhold til. Hvis ikke kan vi bli nødt til å<br />
si opp lærere/assistenter på kort varsel. Dette er sjelden/aldri aktuelt i en<br />
offentlig skole.<br />
I notatet for budsjettår 2009 står det noe om at elevtallet for skolen ligger over<br />
prognosen da vi har hatt tilflytting. Friskolene har, som <strong>kommune</strong>n,<br />
mesteparten av sine midler knyttet til lønn. Ut fra dette er det naturlig at<br />
økonomien for friskolen vil variere en del, da det blir unaturlig å ansette flere<br />
lærere/assistenter det ene året for så å redusere om et eller to år. Det er<br />
derfor vi nå ser muligheten for å gå inn med en del midler til bygging av<br />
gymsal/allbrukshus.<br />
Vi er også sårbare i forhold til sykemeldinger der vi må betale de seksten<br />
første dagene selv. Dette har relatert til at vi sjelden/nesten aldri tar inn vikar i<br />
denne perioden. I tillegg fikk ikke lærerne utbetalt fremforhandlet<br />
funksjonstillegg de første to årene. Dette for å sikre skolens drift.<br />
Regnskapet fra forrige år er det laget et eget notat til, og styret har hatt et<br />
møte med administrativ og politisk ledelse for å drøfte framtidige investeringer<br />
knyttet til ny gymsal/allbrukshus. I tillegg var <strong>kommune</strong>styremedlemmer og<br />
varamedlemmer innkalt til et orienteringsmøte der styrets planer ble<br />
presentert.<br />
Egenkapitalen: Første driftsår for friskolen ga et stort overskudd. Vi hadde<br />
ikke full oversikt over alt av økonomisk karakter, og vi sikret oss. Neste år ble<br />
noe av dette brukt, men mesteparten står fortsatt som egenkapital.<br />
Er det noe ved skolens drift noen er usikre på/vil vite mer om, stiller jeg gjerne<br />
opp for å orientere.
Vurdering<br />
Friskolenes regnskapstall viser ganske forskjellig resultat. Grunnen til dette er nok først og<br />
fremst at friskolene har vært usikre på sin økonomiske stilling, og at friskolene de første årene<br />
har vært forsiktige med sine disposisjoner. Begge friskolene har foretatt betydelige løft når det<br />
gjelder fornying av inventar og utstyr, - jfr. ovenstående notat.<br />
Selv om friskolene fortsatt føler stor usikkerhet og sårbarhet med tanke på elevtall,<br />
sykemeldinger og videre økonomi, finner rådmannen det naturlig å øke deres husleie kommende<br />
skoleår. Årsaken er <strong>kommune</strong>ns forholdsvis store utgifter vedrørende de skolelokalene<br />
friskolene disponerer, og erfaringen med friskolenes økonomi så langt.<br />
Rådmannen ser at <strong>kommune</strong>n vil ha utgifter til barnetrinnene ved <strong>Bindal</strong>seidet og Kjella ved en<br />
eventuell sammenslåing av ungdomstrinnene i <strong>Bindal</strong>. I tillegg kan det være økonomiske<br />
svingninger for friskolene fra år til år som kan gi noe uforutsigbarhet.<br />
Derfor ser rådmannen det som naturlig at friskolene ikke skal dekke opp alle utgiftene som<br />
<strong>kommune</strong>n har, og at det er viktig for friskolene at husleien er forutsigbar.<br />
Som tidligere nevnt i saken vil rådmannen trekke fram på nytt at det er uheldig at det ikke finnes<br />
noen tilbakemeldingssystem fra de valgte styrerepresentantene til det politiske system.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk 01.09.10<br />
Knut Toresen<br />
rådmann<br />
Per- André Johansen<br />
oppvekst- og kultursjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 614<br />
Arkivsaksnr: 2010/4237-1<br />
Saksbehandler: Per-André Johansen<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
71/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Utbygging av Terråk barnehage<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. For å frigjøre personalrom til opprinnelig formål, samt å bygge grupperom iverksettes<br />
utbygging av <strong>Bindal</strong> barnehage avdeling Terråk, jfr. tegning.<br />
2. Utbyggingen finansieres ved bruk av disposisjonsfond, og budsjettet reguleres slik:<br />
A. ØKTE UTGIFTER<br />
023000 20151 Vedlikehold og bygningstjenester kr. 200.000,-<br />
042900 20151 Mva komp kr. 50.000,-<br />
157000 20151 Overføring til investering kr. 50.000,-<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER kr. 0,-<br />
C. ØKTE INNTEKTER<br />
094000 20151 Bruk av disposisjonsfond kr. 200.000,-<br />
097000 20151 Overføring fra drift kr. 50.000,-<br />
172800 20101 Mva. kompensasjon investering kr. 50.000,-<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER kr. 0,-<br />
E. SAMMENDRAG
ØKNING I UTGIFTER (A) kr. 300.000,-<br />
REDUSERTE INNTEKTER (B) kr. 0,-<br />
kr. 300.000,-<br />
ØKTE INNTEKTER (C) kr. 300.000,-<br />
REDUKSJON I UTGIFTER (D) kr. 0,-<br />
kr. 300.000,-<br />
3. Såfremt kontrollen økonomiavdelingen holder på med viser at skjønnsmidlene likevel<br />
kan nyttes til dette utbyggingsformålet vil midler herfra bli regulert over til<br />
disposisjonsfond i etterkant.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. For å frigjøre personalrom til opprinnelig formål, samt å bygge grupperom iverksettes<br />
utbygging av <strong>Bindal</strong> barnehage avdeling Terråk, jfr. tegning.<br />
2. Utbyggingen finansieres ved bruk av disposisjonsfond, og budsjettet reguleres slik:<br />
A. ØKTE UTGIFTER<br />
023000 20151 Vedlikehold og bygningstjenester kr. 200.000,-<br />
042900 20151 Mva komp kr. 50.000,-<br />
157000 20151 Overføring til investering kr. 50.000,-<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER kr. 0,-<br />
C. ØKTE INNTEKTER<br />
094000 20151 Bruk av disposisjonsfond kr. 200.000,-<br />
097000 20151 Overføring fra drift kr. 50.000,-<br />
172800 20101 Mva. kompensasjon investering kr. 50.000,-<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER kr. 0,-<br />
E. SAMMENDRAG<br />
ØKNING I UTGIFTER (A) kr. 300.000,-<br />
REDUSERTE INNTEKTER (B) kr. 0,-<br />
kr. 300.000,-<br />
ØKTE INNTEKTER (C) kr. 300.000,-<br />
REDUKSJON I UTGIFTER (D) kr. 0,-<br />
kr. 300.000,-
3. Såfremt kontrollen økonomiavdelingen holder på med viser at skjønnsmidlene likevel<br />
kan nyttes til dette utbyggingsformålet vil midler herfra bli regulert over til<br />
disposisjonsfond i etterkant.<br />
Saksopplysninger<br />
Terråk barnehage har de siste årene hatt et barnetall som har vært på og over, grensen av det<br />
lokalene tillater. Dette har gjort at lokalene ikke er tilfredsstillende for dagens bruk.<br />
Etter vernerunde vinteren 2008 påpekte verneombudet at grupperom burde bygges. Dette<br />
ettersom dagens personalrom, som i dag benyttes til mange andre formål enn det er tiltenkt,<br />
skulle frigjøres til opprinnelig tiltenkt formål, og ikke til for eksempel grupperom, møterom,<br />
spesialundervisningsrom, etc.<br />
Gjennom år har <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> mottatt skjønnsmidler til drift av barnehage fra staten. Pr. i<br />
dag står disse pengene på fond. Det gjør de fordi midlene ikke kan benyttes til investering, men<br />
bare til drift. Til drift kan de bare benyttes såfremt <strong>kommune</strong>ns nettoutgift til barnehagedrift er<br />
lik eller større enn det var i 2003. For oss i <strong>Bindal</strong> har det ikke vært tilfelle de siste årene. Pr.<br />
1.6.2010 står det kr. 2.350.000,- på dette fondet. I tillegg har vi i 2010 fått kr. 928.000,- som<br />
ikke blir avsatt på fond før ved årets slutt.<br />
I <strong>kommune</strong>styresak 31/09 (budsjettregulering) vedtok <strong>kommune</strong>styret å benytte kr. 300.000,- av<br />
disse skjønnsmidlene til å bygge grupperom til barnehagen på Terråk, og vognskjul til<br />
barnehagene på <strong>Bindal</strong>seidet og Terråk.<br />
En kontroll økonomiavdelingen har gjort, og fortsatt holder på med, for å sjekke om reglene for<br />
bruk av disse skjønnmidlene viste at de ikke kunne benyttes slik. Dette har gjort at<br />
grupperommet ennå ikke har blitt iverksatt bygging av, og at skjønnsmidlene ble tilbakeført til<br />
fond ved slutten av 2009.<br />
Disse bygningsmessige tilpasningene vil gi en mye lettere hverdag og bedre plassbehovet<br />
betraktelig, og anses som helt nødvendige. Det er utarbeidet tegninger.<br />
Vurdering<br />
Rådmannen har stor forståelse for de bygningsmessige utfordringer som ligger ved <strong>Bindal</strong><br />
barnehages avdeling på Terråk.<br />
Med bakgrunn i behov for å frigjøre personalrom til opprinnelig formål samt å få egnede lokaler<br />
til møter, spesialundervisning og gruppeaktiviteter anbefaler derfor rådmannen at<br />
<strong>kommune</strong>styret bevilger kr. 250.000,- til slikt utbyggingsformål som nevnt tidligere i saken.<br />
Kostnadsberegning er utført av plan- og ressursavdelingen.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk 01.09.10<br />
Knut Toresen<br />
rådmann<br />
Per- André Johansen<br />
oppvekst- og kultursjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: P12<br />
Arkivsaksnr: 2010/3946-8<br />
Saksbehandler: Gunvald Frøvik/Kjell Andersen<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
72/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Mudring av kanalen Årsetvalen - Kjerstadstrømmen<br />
Rådmannens innstilling<br />
Ut i fra de forutsetningene som foreligger i dag, hvor det ikke har lyktes å få økonomisk støtte<br />
fra eksterne aktører og på grunn av prosjektets størrelse og kostnad, er det ikke aktuelt for<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> å gjennomføre mudringsarbeidet.<br />
Skulle det dukke opp fremtidige aktører som kan gi betydelig økonomisk støtte til dette<br />
prosjektet, kan saken vurderes på nytt.<br />
Saksopplysninger<br />
Kanalen mellom Årsetvalen og Kjerstadstrømmen ble etablert i 1887 og var bindeleddet mellom<br />
Kjerstadstrømmen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> og Årsetvalen som tidligere tilhørte Leka <strong>kommune</strong> (nå;<br />
Nærøy <strong>kommune</strong>). Vedlikeholdsansvaret for kanalen ble gitt til Leka og <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>r i<br />
fellesskap.<br />
På vegne av fiskere og reiselivsaktører rettet Magnor Dolmen en henvendelse til <strong>Bindal</strong><br />
<strong>kommune</strong> 28.05.08 om bistand til gjennomføring av mudring av kanalen mellom Årsetvalen og<br />
Kjerstadstrømmen. På grunn av manglende vedlikehold har kanalen blitt vanskelig å ferdes i<br />
uten å ødelegge propeller m.v. I følge Dolmen benyttes kanalen pr. i dag av yrkesfiskere og<br />
fisketurister og gir grunnlag for de som driver turisme i området.<br />
På bakgrunn av denne henvendelse tok <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> 20.08.08 kontakt med Kystverket i<br />
Nordland, der det ble redegjort for nytten og viktigheten av prosjektet med tanke på mulige<br />
tilskudd.<br />
I svar fra Kystverket 24.09.08 siteres følgende:
” Kystverket (den gang Statens hamnevesen) var involvert i etableringen av kanalen ved<br />
Årsetvalen 1887.Kystverket disponerer imidlertid kun en tilskuddsordning i dag, og denne er<br />
knyttet til <strong>kommune</strong>ns etablering av infrastruktur i fiskerihavner/fiskerihavnetiltak.<br />
Tilskuddsordningen har en øvre ramme på 50 % av prosjektkostnaden.<br />
En oppmudring som nevnt i ovenstående henvendelse vil kunne være tilskuddsberettiget<br />
gjennom denne ordningen, i den grad den kan knyttes til fiskeriene. Videre må det være<br />
<strong>kommune</strong>n(e) som står bak prosjektet. Imidlertid er det liten sannsynlighet for at dette prosjektet<br />
vil kunne nå opp i konkurransen om knappe tilskuddsmidler.<br />
Kystverket region Nordland i samarbeid med <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> vil likevel kunne søke Kystverkets<br />
hovedkontor om vedlikeholdsmidler for kanalen. Dette fordrer imidlertid at det først må<br />
utarbeides et kostnadsoverslag og en prosjektbeskrivelse for tiltaket. Dette må i så fall utføres i<br />
regi av initiativtakerne og <strong>kommune</strong>n.<br />
Vi anmoder om at <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> tar initiativ til at prosjektbeskrivelse og kostnadsoverslag<br />
for et mudrings- og steinsettingsprosjekt utarbeides, og vi vil, når slikt foreligger, besørge<br />
videre søknad om midler til dekning av planleggings- og prosjektkostnader.”<br />
Prosjektbeskrivelsen og kostnadsoverslaget som ble etterspurt av Kystverket er arbeidskrevende<br />
og betinger spesiell kompetanse for denne type prosjekt.<br />
På bakgrunn av dette ble det tatt kontakt med 2 firma, for gjennomføring av nødvendig<br />
grunnlagsmateriale for prosjektet.<br />
Firmaene som ble kontaktet var: Multiconsult AS Trondheim og Rambøll AS Trondheim avd.<br />
Geoteknikk og Miljø.<br />
Det var bare Multiconsult AS som svarte på henvendelsen og de kunne påta seg prosjekteringen<br />
av prosjektet for kr 490.000,- eks. mva.<br />
Dette innbefattet:<br />
• Bunnkart (oppmåling)<br />
• Geotekniske undersøkelser<br />
• Miljøgeologisk undersøkelse inkl. utslippssøknad<br />
• Byggesøknad<br />
• Tilbudsdokumenter<br />
• Kontraktsforhandlinger<br />
• Byggeledelse<br />
I prosjektbeskrivelsen (der bunnkart, geotekniske undersøkelser, miljøgeologiske undersøkelser<br />
inngikk), samt kostnadsoverslag som Kystverket etterspurte, ble kostnaden berammet til<br />
ca kr 330.000,- eks mva.<br />
Når det gjelder totalkostnadene for prosjektet er dette vanskelig å tallfeste, da det ikke er<br />
gjennomført noe oppmålingsarbeid, men ut i fra det areal som skal mudres ca 20.000 m², kan det<br />
anslås en gjennomsnitts mudringsdybde på ca 1m. Dette gir 20.000 m³ mudringsmasser.<br />
På grunn av prosjektets kompleksitet (smalt og liten dybde) er det beregnet en pris pr m³ på 100<br />
kr. (ca pris oppgitt av Kystverket) I tillegg til dette vil det komme en riggpris som vil variere i<br />
forhold til hvor mudringsutstyr befinner seg. Dette gir en totalkostnad på ca. 2.5 millioner eks<br />
mva. + riggkostnader.<br />
Etter <strong>kommune</strong>styrets behandling 17.09.2009 er det avdekket en regnefeil der beregnede<br />
mudringsmasser var satt til 100.000 m3. Riktig antall m3 skal være 20.000.
Kommunestyrets behandling av saken den 17.09.2009:<br />
”Med bakgrunn i prosjektets omfang og usikker finansiering, ser ikke <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> seg i<br />
stand til å finansiere prosjektet på det nåværende tidspunkt.<br />
Kommunestyret ber imidlertid om at det fortsatt jobbes med finansieringsmuligheter og ser på<br />
andre samarbeidspartnere i tillegg til Kystverket, for i første omgang å få utarbeidet en<br />
prosjektbeskrivelse og kostnadsoverslag. Kommunestyret ser særlig på den lange historien til<br />
kanalen og mener det har historisk verdi å ivareta og sikre den for fremtiden. I likhet med andre<br />
prosjekter i Norge av lignende karakter, ber en om at dette også utredes nærmere. ”<br />
På bakgrunn av <strong>kommune</strong>styrets behandling den 17.09.2009, ble det sendt søknad om<br />
tilskuddsmidler til et nødvendig forprosjekt. Forprosjektet skulle inneholde følgende<br />
grunnlagsmateriale bestående av:<br />
- Bunnkart<br />
- Geotekniske undersøkelser<br />
- Miljøgeotekniske undersøkelser inkl. utslippssøknad<br />
Fra firmaet Multiconsult AS, Trondheim, ble det gitt et tilbud på kr. 330.000,- eks. mva. for<br />
gjennomføring av dette forprosjektet.<br />
Søknad datert 19.01.2010, ble sendt til følgende aktører:<br />
- Nordland fylkes<strong>kommune</strong><br />
- Fylkesmannen i Nordland<br />
- Kystverket<br />
- Norsk Kulturminnefond<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> mottok svar på søknadene fra de nevnte aktørene, med beskjed om at ingen av<br />
de kunne gi økonomisk støtte til dette prosjektet.<br />
Vurdering<br />
Som det fremgår av saksopplysningene har det ikke lykkes å få økonomisk støtte til<br />
gjennomføring av det nødvendige forprosjektet som søknaden omfattet. Mudringen av hele<br />
kanalen er omfattende og et kostnadskrevende prosjekt. Løselige kostnadsoverslag inkl.<br />
prosjekteringskostnader er anslått til ca.2.5 millioner kroner eks. mva. Tallene er høyst usikre da<br />
det ikke er gjennomført noe oppmålingsarbeid. Kostnadene kan derfor bli lavere enn anslått,<br />
men kan også overskride anslåtte kostnad.<br />
Med bakgrunn i at det er avdekket regnefeil i antall beregnede mudringsmasser som var lagt til<br />
grunn ved første gangs behandling, er prosjektet vurdert på nytt. Selv om kostnadene er<br />
betydelig redusert vurderes prosjektet framdeles som økonomisk utfordrende.<br />
Ut i fra <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s økonomiske situasjon og de finansielle forutsetningene som<br />
foreligger i dag, ses det ikke som aktuelt for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> å gjennomføre mudringsarbeidet.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 12.10.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/88/1<br />
Arkivsaksnr: 2010/3175-3<br />
Saksbehandler: Gunvald Frøvik<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
73/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Søknad om opprettelse av punktfeste i kraftstasjon og inntak på gnr. 78 bnr. 1. Storelva.<br />
Deling av grunneiendom gnr.78 bnr. 1.<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Det gis tilsagn til Småkraft AS om opprettelse av festenummer på inntak og kraftstasjon på gnr.<br />
78 bnr. 1, Storelva. Det gis også tilsagn om delingstillatelse etter jordloven § 12., 1. avsnitt.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Det gis tilsagn til Småkraft AS om opprettelse av festenummer på inntak og kraftstasjon på gnr.<br />
78 bnr. 1, Storelva. Det gis også tilsagn om delingstillatelse etter jordloven § 12., 1. avsnitt.<br />
Saksopplysninger<br />
Parter<br />
Eier:<br />
Fritjof M. Plahte<br />
Postboks 3,<br />
7980 Terråk<br />
Erverver/Leier:<br />
Småkraft AS
Solheimsgaten 15,<br />
5058 Bergen<br />
Småkraft AS søker om rekvisisjon av kartforretning med punktfeste i inntak og kraftstasjon på<br />
gnr. 78 bnr. 1. Deling av grunneiendom.<br />
Småkraft AS kan ikke tinglyse rettighetene ved kraftstasjon i Storelva, før det opprettes<br />
festenummer på inntak og kraftstasjon. Det skal også foreligge en delingstillatelse etter<br />
jordloven § 12.1. avsnitt.<br />
Kartforrenting skal utføres før del av grunneiendom festes bort for mer enn 10 år. Slik<br />
kartforretning kan ikke utføres før <strong>kommune</strong>n har gitt tillatelse, jfr. Plan- og bygningslovens §<br />
93 første ledd bokstav h.<br />
Iflg. matrikkelloven § 10 står det blant annet:” Før ny grunneiendom, anleggseiendom, ny<br />
festegrunn eller nytt jordsameie kan opprettast i matrikkelen, må det ligge føre løyve etter planog<br />
bygningslova § 93 bokstav h”. Det skal også foreligge delingstillatelse etter jordloven § 12.1.<br />
avsnitt: ” Eigedom som er nytta eller kan nyttast til jordbruk eller skogbruk kan ikke delast utan<br />
samtykke frå departementet. Med eigedom meiner ein òg rettar som ligg til eigedommen og<br />
partar i sameige. Forbodet mot deling gjeld òg forpakting, tomtefeste og liknande leige eller<br />
bruksrett til del av eigedom når retten er stifta for lengre tid enn 10 år eller ikkje kan seiast opp<br />
av eigaren (utleigaren).”<br />
Faktiske opplysninger om tidligere behandling som berører utbygging og drift av<br />
kraftverket:<br />
NVE har gitt småkraft AS konsesjon for bygging av kraftverk 22. april 2008. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
tilrådde konsesjonen i behandling av sak 91/06, møtedato 13.06.2006.<br />
I forbindelse med ubygging og drift av kraftverket ble det i sak 5/09, behandlet søknad om<br />
dispensasjon fra <strong>kommune</strong>planens arealdel av fast utvalg for plansaker, som etter PLB`s § 7<br />
behandler dispensasjonssøknader. Søknaden ble sendt til høring til: Fylkesmannen i Nordland,<br />
Nordland Fylkes<strong>kommune</strong>, Sametinget Reindriftsforvaltningen i Nordland samt<br />
Naturvernforbundet på Sør-Helgeland, med høringsfrist 23.02.2009. I tilbakemelding fra<br />
Nordland Fylkes<strong>kommune</strong> heter det bl.a.: ” Det vises til Fylkesrådets behandling av sak 112/06<br />
den 12.09.2006. og NVEs konsesjonsvedtak. Ved en eventuell dispensasjon forutsettes det at<br />
vilkår satt i konsesjonsbehandlingen blir fulgt og at det blir særlig tatt hensyn til<br />
reindriftsnæringens interesser.<br />
Kulturminnefaglige uttalelser: Tiltaket er sjekket mot våre arkiver. Så langt vi kjenner til, er det<br />
ikke i konflikt med kjente verneverdige kulturminner.”<br />
Det ble også gitt tilbakemelding fra reindriftsforvaltningen som opplyser at de ikke har<br />
merknader til saken.<br />
I <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styres vedtak i sak 23/10, møtedato 29.04.2010, fikk Småkraft AS konsesjon<br />
til leie og drift av fallrettigheter i 40 år på gnr.78 bnr.1. Dette er i medhold av jordloven § 12.<br />
avsnitt 1, og konsesjonsloven § 3. avsnitt 1.
Vurdering<br />
Ut i fra de opplysningene som tidligere behandling vedr. utbygging og drift av Søberg kraftverk<br />
viser, har Småkraft AS fått godkjent de aktuelle søknadene som er nødvendige i prosessen for å<br />
ta i bruk rettighetene som er inngått i avtale med grunneier.<br />
Som denne søknaden omhandler, gjenstår det kommunal godkjennelse av søknad om opprettelse<br />
av festenummer på inntak og kraftstasjon, samt delingstillatelse av grunneiendom før Småkraft<br />
AS kan tinglyse rettighetene.<br />
Det er både av samfunnsmessig og økonomisk interesse at Småkraft AS kommer i gang med<br />
driften av kraftverket. Formelt sett er det ikke noe som skulle tilsi at godkjennelse ikke kan gis.<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk, 17.08.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådman
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/22/2<br />
Arkivsaksnr: 2010/1743-2<br />
Saksbehandler: Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
74/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Deling av grunneiendom -Karl Kalvik<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. Karl Herman Kalvik gis tillatelse til fradeling av festetomt til selveiertomt på 750 m2, jfr.<br />
lov om tomtefeste av 20.12.1996.<br />
2. Det gis tillatelse til omdisponering og fradeling av inntil 1,75 daa annen jorddekt fastmark<br />
fra eiendommen Lessjordet, gnr. 22 bnr. 2, som tillegg til festetomt, jfr. jordlovens § 12 og<br />
pbl. § 20 - 1.<br />
3. Det gis tillatelse til omdisponering og fradeling av annen jorddekt fastmark fra<br />
eiendommen Lessjordet, gnr. 22 bnr. 2, til bebygd nausttomt på inntil 1,0 daa i <strong>Bindal</strong>, jfr.<br />
jordlovens § 12 og pbl § 20 - 1.<br />
4. Det settes som vilkår at parsellen må sikres tinglyst rett til adkomst, jfr. pbl. § 27 - 4.<br />
Tomtene gis ingen rettigheter utover adkomst.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. Karl Herman Kalvik gis tillatelse til fradeling av festetomt til selveiertomt på 750 m2,<br />
jfr. lov om tomtefeste av 20.12.1996.
2. Det gis tillatelse til omdisponering og fradeling av inntil 1,75 daa annen jorddekt<br />
fastmark fra eiendommen Lessjordet, gnr. 22 bnr. 2, som tillegg til festetomt, jfr.<br />
jordlovens § 12 og pbl. § 20 - 1.<br />
3. Det gis tillatelse til omdisponering og fradeling av annen jorddekt fastmark fra<br />
eiendommen Lessjordet, gnr. 22 bnr. 2, til bebygd nausttomt på inntil 1,0 daa i <strong>Bindal</strong>,<br />
jfr. jordlovens § 12 og pbl § 20 - 1.<br />
4. Det settes som vilkår at parsellen må sikres tinglyst rett til adkomst, jfr. pbl. § 27 - 4.<br />
Tomtene gis ingen rettigheter utover adkomst.<br />
Saksopplysninger<br />
Eiendom:<br />
Kommune Gnr Bnr Fnr Snr ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 22 2 1 1/1 LESSJORDET<br />
PARTER<br />
Eier:<br />
KARL HERMAN KALVIK<br />
Midtskogvn. 25<br />
2020 SKEDSMOKORSET<br />
Erverver:<br />
KARL HERMAN KALVIK<br />
Midtskogvn. 25<br />
2020 SKEDSMOKORSET<br />
Parseller:<br />
Parsell: 1, formål: Andre formål<br />
Fulldyrka jord: Bebygd: Ja Avstand tun: 0<br />
Overflatedyrka / Adkomst dyrka jord: Nei Adkomst gårdsveg: Ja<br />
Gjødsla beite: Adkomst gjennom tunet: Nei Omdisp. skogl. §50: Ja<br />
Skog S og H: Flere våningshus: Nei Vernskog: Ja<br />
Skog M: Grenser bolig / hytte: Nei<br />
Skog L: Grenser dyrka jord: Ja<br />
Annet areal: 4,0 Samsvar med godkjent plan: Ja<br />
------ Ivaretar kulturlandskapshensyn: Ja<br />
Areal i alt: 4,0<br />
Derav dyrkbart:<br />
Totalt parseller:<br />
Totalt bruket:<br />
Fulldyrka jord: Fulldyrka jord: 11,0<br />
Overfl.dyrk. / Gj. beite: Overfl.dyrk. / Gj. beite: 6,0<br />
Skog S og H: Skog S og H:<br />
Skog M: Skog M: 203,0<br />
Skog L: Skog L: 55,0
Annet areal: 4,0 Annet areal: 53,0<br />
----- -----<br />
Areal i alt: 4,0 Areal i alt: 328,0<br />
Derav dyrkbart:<br />
Eiendommens bygningsmasse:<br />
Bygningstype Byggeår Grunnflate Etasjer Teknisk tilstand<br />
Bolighus<br />
Naust<br />
Uthus<br />
Faktiske opplysninger:<br />
Eiendomstypen er landbruk. Eiendommen eies i eneeie.<br />
Ikke drift på bruket.<br />
Området bruket ligger i har middels jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har middels skogbruksvilkår.<br />
Karl Herman Kalvik søker på skjema datert 29.4.2010 om fradeling av 2 parseller på<br />
henholdsvis 2,5 daa og 1,5 daa bebygd areal fra eiendommen Lessjordet gnr. 22 bnr. 2 i <strong>Bindal</strong>.<br />
Karl Herman Kalvik har fra før hjemmel til festetomt gnr. 22 bnr. 2 fnr. 1.<br />
Søker er eier av både landbrukseiendommen gnr. 22 bnr. 2 og festetomt gnr 22 bnr. 2 fnr. 1. Mor<br />
til søker fikk i 1964 tinglyst avtale om festetomt. Hun har aldri eid landbrukseiendommen bnr.<br />
2.<br />
Søknad om fradeling er tidligere behandlet i <strong>kommune</strong>styresak 12/98. Den gangen var<br />
eiendommen eid i sameie. Sameie er oppløst, og dagens eier fikk hjemmel til både<br />
landbrukseiendom og festetomt den 13.7.1998.<br />
Eiendommen består av én teig. Eiendommen er pr i dag ikke i sjølstendig drift, men leies bort til<br />
nabobruk i drift på kontrakt. Gjeldende kontrakt er på 10 år fra 1.6.2001, og må fornyes i 2011.<br />
Gnr. 22 bnr. 2 har aldri hatt egne bygninger, da den ble drevet i lag med bnr. 1.<br />
I <strong>kommune</strong>planens arealdel er parsellen plassert i LNF-sone 2, område hvor bygging er tillatt på<br />
visse vilkår.<br />
Jordlovens § 12 inneholder generelt forbud mot å dele eiendommer som er nytta eller kan nyttes<br />
til jord eller skogbruk. Unntatt fra dette forbudet er dersom det er samfunnsinteresser av stor<br />
vekt som taler for det, eller deling er forsvarlig ut fra den avkastning eiendommen kan gi.<br />
Samfunnsinteresser i jordlovens forstand vil normalt si større gruppers eller allmennhetens<br />
behov.<br />
Vurdering<br />
Dersom det ble opprettet festetomt før jordloven trådte i kraft, må det gis delingssamtykke til<br />
fradelinger som skjedde før 1.5.1965, da det kunne fradeles ubebygde tomter på inntil 2 daa uten<br />
samtykke. Hjemmel til omsøkte festetomt ble gitt 24.12.1964. Festetomtens areal utgjør i<br />
henhold til tinglyst avtale 750 kvm. Det søkes også om et tillegg til boligtomt på 1,75 daa. I<br />
tillegg søkes det om tomteareal på 1,5 daa til bebygd naust. 1,5 daa tomt for naust synes høyt og<br />
er langt over det som er vanlig for nausttomter i området. Det foreslås å tilrå at arealet reduseres<br />
til 1 daa.
Fester kan kreve å få innløst ei festetomt til bolighus eller fritidshus når det har gått 30 år av<br />
festetida, jfr. lov om tomtefeste av 20.12.1996.<br />
Med bakgrunn i eiendommens størrelse og øvrige ressursgrunnlag, er det lite sannsynlig at<br />
eiendommen kommer i sjølstendig drift igjen. Da eiendommen er mindre enn 25 daa<br />
fulldyrka/overflatedyrka jord og 500 daa produktiv skog, er det ikke boplikt på eiendommen,<br />
men driveplikt, jfr. jordlovens § 8 og konsesjonslovens § 5 pkt. 1 – 2.<br />
Plasseringa av tomta medfører ikke ulemper for jord- og skogbruksdrifta da den har vært der<br />
siden 1964.<br />
En fradelt tomt er fritt omsettelig enhet som representerer en betydelig driftsulempe for den<br />
resterende eiendommen og konflikter i forhold til eier av tomta.<br />
Delingen vil ikke medføre drifts- eller miljømessige ulemper, da den ikke berører resterende<br />
arealer på bruket.<br />
All skog i <strong>Bindal</strong> har status som vernskog, jfr. Fylkeslandbr.styrets sak 109/96. Omdisponering<br />
av arealet vil neppe ha særlige konsekvenser i forhold til vernskoghensyn.<br />
Bruket har ingen selvstendig drift, men leiehøstes. Det foreligger kontrakt på jordleie. En kan<br />
ikke si at eiendommen har noen jordbruksmessig verdi som egen driftsenhet, og den kan neppe<br />
gi noe vesentlige inntekter fra de ressursene som er tilstede ved tradisjonell drift.<br />
Tomtene må sikres tinglyst adkomstrett. Jfr. pbl § 27 - 4.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/34/12<br />
Arkivsaksnr: 2010/3058-2<br />
Saksbehandler: Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
75/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Søknad om konsesjon på erverv av gnr. 34 bnr. 12 som tilleggsareal - Petter<br />
Arnfinn Bjørnli<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Petter Arnfinn Bjørnli fratrådte som inhabil jfr. Forvaltningsloven § 6, 1. ledd, bokstav a.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. I medhold av konsesjonslovens §§ 1 og 9 innvilges Petter Arnfinn Bjørnli<br />
konsesjon for erverv av eiendommen Vangberg, gnr. 34 bnr. 12, i <strong>Bindal</strong> som tilleggsareal<br />
til gnr. 34 bnr. 2 og gnr. 24 bnr. 3.<br />
2. Eiendommene er én driftsenhet, jfr. jordlovens § 12, fjerde ledd, og alt jordbruksareal skal<br />
drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen på eiendommen skal drives i samråd med kommunal skogbruksmyndighet.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. I medhold av konsesjonslovens §§ 1 og 9 innvilges Petter Arnfinn Bjørnli<br />
konsesjon for erverv av eiendommen Vangberg, gnr. 34 bnr. 12, i <strong>Bindal</strong> som<br />
tilleggsareal til gnr. 34 bnr. 2 og gnr. 24 bnr. 3.
2. Eiendommene er én driftsenhet, jfr. jordlovens § 12, fjerde ledd, og alt jordbruksareal<br />
skal drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen på eiendommen skal drives i samråd med kommunal skogbruksmyndighet.<br />
Saksopplysninger<br />
Eiendom:<br />
Kommune Gnr Bnr Fnr Snr ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 34 12 1/1<br />
PARTER:<br />
Eier:<br />
KNUT OLSEN<br />
7982 BINDALSEIDET<br />
Erverver:<br />
PETTER ARNFINN BJØRNLI<br />
7982 BINDALSEIDET<br />
Arealoppgave:<br />
Fulldyrka Overfl. dyrk/ ---------- Skog, bonitet ------------- Annet Areal<br />
jord gj.beite S og H M L areal i alt<br />
22,0 6,4 28,8 5,6 62,8<br />
Formålet med ervervet:<br />
Formål: Landbruk.<br />
Overdragelsessum er: kr 70.000,-<br />
Eiendommen eies i eneeie.<br />
Drift i området er jord- og skogbruk.<br />
Området bruket ligger i har gode jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har gode skogbruksvilkår.<br />
Bosetningen avtar i <strong>kommune</strong>n.<br />
Petter Arnfinn Bjørnli søker på skjema datert 7.7.2010 om konsesjon for erverv av eiendommen<br />
Vangberg gnr. 34 bnr. 12 i <strong>Bindal</strong> som tilleggsareal.<br />
Prisen er satt til kr 70.000,-.<br />
Eiendommen består av to teiger, og er totalt på vel 62 daa og er ubebygd.<br />
Areal er i henhold til tall fra skog- og landskap.<br />
Det finnes ikke våningshus på eiendommen. Den eneste bebyggelsen på eiendommen er en<br />
gammel driftsbygning. Nåværende eier bor i bolig gnr. 34 bnr. 45 som i 1970 ble fradelt fra den<br />
omsøkte eiendommen.<br />
Petter Arnfinn Bjørnli eier og driver gnr. 34 bnr. 2, og har bolig der, samt eier av gnr. 24 bnr. 3.
Plankrets:<br />
Eiendommen ligger i plankrets 17 for <strong>Bindal</strong> som omfatter gnr. 24 Kalvik, og gnr. 34 Vikestad.<br />
Plankretsen har 24 driftsenheter hvorav 5 er i drift med husdyrproduksjon. Totalt areal i kretsen<br />
er 7.336 daa, hvorav 1.241 daa fulldyrka areal og 3.332 daa produktiv skog.<br />
Petter Arnfinn Bjørnli eier og driver gnr. 34 bnr. 2 og gnr. 24 bnr. 3. Han driver kjøtt- og<br />
melkeproduksjon.<br />
Arealoppgave for erververs eiendom:<br />
Gnr/bnr Eier<br />
Fulldyrka<br />
Overfl.d./<br />
gj.b<br />
Fulld.bar Prod.skog<br />
Totalt<br />
areal<br />
24/3 Petter Arnfinn Bjørnli 18 2 13 218 318<br />
34/2 Petter Arnfinn Bjørnli 68 12 283 266 360<br />
Bebyggelsen er ikke av nyere dato, men godt vedlikeholdt. Våningshuset er bygd i ca. 1900 og<br />
har en grunnflate på 80 m2.<br />
Driftsbygningen som er oppført i 1971 er på 340 m2 med silo. Resterende bebyggelse er et<br />
uthus fra 1931 og garasje/redskapshus oppført ca. 1970. Alt er godt vedlikeholdt.<br />
Vurdering<br />
All erverv av fast eiendom er konsesjonspliktig etter konsesjonslovens § 2, med mindre det er<br />
gjort unntak i lov eller forskrift. Eiendommen er under 100 daa, men er ubebygd og følgelig<br />
konsesjonspliktig.<br />
Konsesjonslovens § 1 (lovens formål) sier:<br />
”Loven har til formål å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå<br />
et effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og slike eier- og bruksforhold som er<br />
mest gagnlige for samfunnet, bl. a. for å tilgodese:<br />
1. framtidige generasjoners behov.<br />
2. landbruksnæringen.<br />
3. behovet for utbyggingsgrunn.<br />
4. hensynet til miljøet, allmenne naturverninteresser og friluftsinteresser.<br />
5. hensynet til bosettingen.”<br />
Ved vurdering av om konsesjon skal gis, skal det for landbrukseiendommer til fordel for søker<br />
legges særlig vekt på, jfr. konsesjonslovens § 9:<br />
1. om den avtalte prisen tilgodeser en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling,<br />
2. om erververs formål vil ivareta hensynet til bosettingen i området,<br />
3. om ervervet innebærer en driftsmessig god løsning,<br />
4. om erververen anses skikket til å drive eiendommen,<br />
5. om ervervet ivaretar hensynet til helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet.<br />
Konsesjon skal i alminnelighet ikke gis dersom det ved ervervet oppstår sameie i<br />
eiendommen, eller antall sameiere økes.<br />
Det kan gis konsesjon til selskaper med begrenset ansvar. Det skal legges vekt på hensynet<br />
til dem som har yrket sitt i landbruket.”<br />
Overdragelse av en landbrukseiendom til én og samme eier, er på samme eierhand fra første dag<br />
og følgelig en driftsenhet. Samme eierhånd betyr at de ulike gårds- og bruksnummer må eies av<br />
en og samme person (Det er for eksempel ikke tilfelle dersom ektefeller eier hver sin eiendom).<br />
Betingelsen om at eiendommene drives som en eiendom er lovfestet og kan ikke fravikes, jfr.<br />
jordlovens § 12, fjerde ledd. D.v.s. at omsøkte eiendom er én driftsenhet.
Det er ikke sendt henvendelse til naboene. Statens forkjøpsrett ble opphevet ved lov 4. mai 2001<br />
nr. 17. Kommunen kan likevel henvende seg til naboer for å skaffe seg oversikt over naboers<br />
behov for areal. Det gjøres oppmerksom på at en slik oversikt ikke gir noen rett til å overta<br />
eiendommen, og det offentlige påtar seg ikke noen økonomiske forpliktelser. På bakgrunn av<br />
dette kan ikke <strong>kommune</strong>n gripe inn i salget til fordel for andre interessenter.<br />
Etter loven har ingen krav på konsesjon, men konsesjon må gis med mindre det er saklig grunn<br />
til å avslå.<br />
Det er <strong>kommune</strong>styret som behandler og fatter vedtak i alle konsesjonssaker med fylkesmannen<br />
som klageinstans.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/24/5,6<br />
Arkivsaksnr: 2010/4070-2<br />
Saksbehandler: Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
76/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Konsesjon for erverv av gnr. 24 bnr. 5,6 som tilleggsareal - Arnold Inge Alsli<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. I medhold av konsesjonslovens §§ 1, 2 og 9 innvilges Arnold Inge Alsli<br />
konsesjon for erverv av eiendommen Solvang, gnr. 24 bnr. 5 og 6 i <strong>Bindal</strong>, som<br />
tilleggsareal til gnr. 34 bnr. 11.<br />
2. Eiendommene er én driftsenhet, jfr. jordlovens § 12, fjerde ledd, og alt jordbruksareal skal<br />
drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen på eiendommen skal drives i samråd med kommunal skogbruksmyndighet.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. I medhold av konsesjonslovens §§ 1, 2 og 9 innvilges Arnold Inge Alsli<br />
konsesjon for erverv av eiendommen Solvang, gnr. 24 bnr. 5 og 6 i <strong>Bindal</strong>, som<br />
tilleggsareal til gnr. 34 bnr. 11.<br />
2. Eiendommene er én driftsenhet, jfr. jordlovens § 12, fjerde ledd, og alt jordbruksareal<br />
skal drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen på eiendommen skal drives i samråd med kommunal skogbruksmyndighet.
Saksopplysninger<br />
Eiendom:<br />
Kommune Gnr Bnr Fnr Snr ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 24 5,6 1/1<br />
PARTER:<br />
Eier:<br />
STEIN HALLGEIR JAMTLI<br />
SALTFJELLVEIEN 225<br />
8615 SKONSENG<br />
Erverver:<br />
ARNOLD INGE ALSLI<br />
7982 BINDALSEIDET<br />
Arealoppgave:<br />
Fulldyrka Overfl. dyrk/ ---------- Skog, bonitet --------- Annet Areal<br />
jord gj.beite S og H M L areal i alt<br />
24/5 12 15 28 5 5 66<br />
24/6 10 19 95 124<br />
Eiendommens bygningsmasse:<br />
Bygningstype Byggeår Grunnflate Etasjer Teknisk tilstand<br />
Bolighus 1930 1,5 Dårlig<br />
Driftsbygning 1930 2,0 Dårlig<br />
Skott 1930 1,0 Dårlig<br />
Naust 1930 1,0 Dårlig<br />
Formålet med ervervet:<br />
Formål: Landbruk.<br />
Overdragelsessum er: kr 225.000,-<br />
Eiendommen eies i eneeie.<br />
Drift i området er jord- og skogbruk.<br />
Området bruket ligger i har gode jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har gode skogbruksvilkår.<br />
Bosetningen avtar i <strong>kommune</strong>n.<br />
Arnold Inge Alsli søker på skjema datert 20.8.2010 om konsesjon for erverv av eiendommen<br />
Solvang, gnr. 24 bnr. 5 og 6, i <strong>Bindal</strong> som tilleggsareal til gnr. 34 bnr. 11 og 41.<br />
Prisen satt til kr 225.000,-.
Eiendommen består av to teiger, og er totalt på ca. 190 daa og er bebygd.<br />
Areal er i henhold til tall fra skog- og landskap.<br />
Eiendomsteigen med bebyggelsen ligger i LNF–sone 2 i <strong>kommune</strong>planens arealdel, område<br />
hvor byggeaktivitet tillates på visse vilkår. Mens utmarksteigen ligger i LNF-sone 1, område<br />
hvor det ikke blir gitt tillatelse til bygging eller fradeling som ikke har med stedbunden næring å<br />
gjøre.<br />
Bebyggelsen på eiendommen er dårlig.<br />
Plankrets:<br />
Eiendommen ligger i plankrets 17 for <strong>Bindal</strong> som omfatter gnr. 24 Kalvik, og gnr. 34 Vikestad.<br />
Plankretsen har 24 driftsenheter hvorav 5 er i drift med husdyrproduksjon. Totalt areal i kretsen<br />
er 7.336 daa, hvorav 1.241 daa fulldyrka areal og 3.332 daa produktiv skog.<br />
Arnold Inge Alsli eier og driver gnr. 34 bnr. 11. Han driver med sau.<br />
Arealoppgave for erververs eiendom:<br />
Gnr/bnr Eier<br />
Overfl.d./<br />
Fulldyrka gj.b<br />
Totalt<br />
Fulld.bar Prod.skog areal<br />
34/11,41 Arnold Inge Alsli 29 25 58<br />
Vurdering<br />
All erverv av fast eiendom er konsesjonspliktig etter konsesjonslovens § 2, med mindre det er<br />
gjort unntak i lov eller forskrift. Eiendommen er bebygd og over 100 daa og følgelig<br />
konsesjonspliktig.<br />
Konsesjonslovens § 1 (lovens formål) sier:<br />
”Loven har til formål å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå<br />
et effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og slike eier- og bruksforhold som er<br />
mest gagnlige for samfunnet, bl. a. for å tilgodese:<br />
5. framtidige generasjoners behov.<br />
6. landbruksnæringen.<br />
7. behovet for utbyggingsgrunn.<br />
8. hensynet til miljøet, allmenne naturverninteresser og friluftsinteresser.<br />
5. hensynet til bosettingen.”<br />
Ved vurdering av om konsesjon skal gis, skal det for landbrukseiendommer til fordel for søker<br />
legges særlig vekt på, jfr. konsesjonslovens § 9:<br />
1. om den avtalte prisen tilgodeser en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling,<br />
2. om erververs formål vil ivareta hensynet til bosettingen i området,<br />
3. om ervervet innebærer en driftsmessig god løsning,<br />
4. om erververen anses skikket til å drive eiendommen,<br />
5. om ervervet ivaretar hensynet til helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet.<br />
Konsesjon skal i alminnelighet ikke gis dersom det ved ervervet oppstår sameie i<br />
eiendommen, eller antall sameiere økes.<br />
Det kan gis konsesjon til selskaper med begrenset ansvar. Det skal legges vekt på hensynet<br />
til dem som har yrket sitt i landbruket.”
Overdragelse av en landbrukseiendom til én og samme eier, er på samme eierhand fra første dag<br />
og følgelig en driftsenhet. Samme eierhånd betyr at de ulike gårds- og bruksnummer må eies av<br />
en og samme person (det er for eksempel ikke tilfelle dersom ektefeller eier hver sin eiendom.)<br />
Betingelsen om at eiendommene drives som en eiendom er lovfestet og kan ikke fravikes, jfr.<br />
jordlovens § 12, fjerde ledd.<br />
Det er ikke sendt henvendelse til naboene. Statens forkjøpsrett ble opphevet ved lov 4. mai 2001<br />
nr. 17. Kommunen kan likevel henvende seg til naboer for å skaffe seg oversikt over naboers<br />
behov for areal. Det gjøres oppmerksom på at en slik oversikt ikke gir noen rett til å overta<br />
eiendommen, og det offentlige påtar seg ikke noen økonomiske forpliktelser. På bakgrunn av<br />
dette kan ikke <strong>kommune</strong>n gripe inn i salget til fordel for andre interessenter.<br />
Prisvurdering:<br />
Prisen er fastsatt til kr 225.000,-. Etter konsesjonslovens § 9 nr. 1 er ett av lovens formål å<br />
tilgodese en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling vedrørende fast eiendom.<br />
Beliggenhet, naboforhold, tilstand og om det er aktivt jordbruk har betydning for<br />
markedsverdien, og er avgjørende for prisen. I rundskriv M-1/2010 hever Landbruks- og<br />
matdepartementet nedre grense for når det kreves prisvurdering ved salg av<br />
konsesjonspliktig landbrukseiendom til 1,5 millioner.<br />
Etter loven har ingen krav på konsesjon, men konsesjon må gis med mindre det er saklig grunn<br />
til å avslå.<br />
Det er <strong>kommune</strong>styret som behandler og fatter vedtak i alle konsesjonssaker med fylkesmannen<br />
som klageinstans.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL, Terråk. 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/56/1,2,3<br />
Arkivsaksnr: 2010/3661-3<br />
Saksbehandler: Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
77/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Søknad om konsesjon på erverv av eiendommen Lien, Lien Vestre og Lien<br />
Østre gnr. 56, bnr.1,2 og 3 - Sven Richard Haugvik<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Rådmannen fremsatte følgende tillegg som nytt punkt 4:<br />
Det settes som vilkår at gnr. 57, bnr. 4 sikres vegrett over gnr. 56, bnr. 1 ,2 og 3 mellom<br />
heimteigen i Liasjø og sin skogteig i Hestgardnesset, øst for omsøkte eiendom.<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. I medhold av konsesjonsloven §§ 1, 2 og 9 innvilges Sven Richard Haugvik konsesjon for<br />
erverv av eiendommen Lien gnr. 56 bnr. 1,2 og 3, i <strong>Bindal</strong>. Eiendommen er bebygd, og<br />
vedtaket bygger på en vurdering hvor det er tatt hensyn til arealet på den omsøkte eiendom,<br />
gnr. 56 bnr. 1, 2 og 3, og at det ikke hviler boplikt på eiendommen, jfr. konsesjonslovens §<br />
5.<br />
2. Alt jordbruksarealet skal drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen skal drives i samråd med skogbruksmyndigheten i <strong>kommune</strong>n.<br />
4 Det settes som vilkår at gnr. 57, bnr. 4 sikres vegrett over gnr. 56, bnr. 1 ,2 og 3 mellom<br />
heimteigen i Liasjø og sin skogteig i Hestgardnesset, øst for omsøkte eiendom.
Rådmannens innstilling<br />
1. I medhold av konsesjonsloven §§ 1, 2 og 9 innvilges Sven Richard Haugvik konsesjon<br />
for erverv av eiendommen Lien gnr. 56 bnr. 1,2 og 3, i <strong>Bindal</strong>. Eiendommen er bebygd,<br />
og vedtaket bygger på en vurdering hvor det er tatt hensyn til arealet på den omsøkte<br />
eiendom, gnr. 56 bnr. 1, 2 og 3, og at det ikke hviler boplikt på eiendommen, jfr.<br />
konsesjonslovens § 5.<br />
2. Alt jordbruksarealet skal drives, jfr. jordlovens § 8.<br />
3. Skogen skal drives i samråd med skogbruksmyndigheten i <strong>kommune</strong>n.<br />
Saksopplysninger<br />
Eiendom:<br />
Kommune Gnr Bnr For Snr ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 56 1,2,3 1/1 LIEN<br />
PARTER:<br />
Eier:<br />
Edvin Liens arvinger<br />
v/Gudmunn Skogseth<br />
7980 TERRÅK<br />
Erverver:<br />
Sven Richard Haugvik<br />
Håkons gt. 14<br />
3757 LARVIK<br />
Arealoppgave:<br />
Fulldyrka Innmarksbeite ---------- Skog, bonitet ------------- Annet Areal<br />
jord S og H M L areal i alt<br />
11 44 146 20 28 249<br />
Faktiske opplysninger:<br />
Formålet med ervervet:<br />
Landbruk.<br />
Formålet er forenlig med plansituasjonen.<br />
Overdragelsessum er: 177.000 kr.<br />
Eiendomstypen er landbruk. Eiendommen eies i/av eneeie.<br />
Drift i området er planteproduksjon, skogbruk.<br />
Området bruket ligger i har dårlige jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har middels skogbruksvilkår.<br />
Sven Richard Haugvik søker på skjema mottatt 8.8.2010 om konsesjon for erverv av<br />
eiendommen Lien gnr. 56 bnr. 1, 2 og 3 i <strong>Bindal</strong> som fritidseiendom. Eiendommen er bebygd.
Sven Richard Haugvik er 54 år, og bor i Larvik.<br />
Eiendommen:<br />
Eiendommen ligger i plankrets 34 som omfatter gnr. 55 Skåren og gnr. 56 Lien. Totalt areal<br />
plankretsen er på 1570 daa. Derav 75 daa fulldyrka, 75 daa innmarksbeite og 854 daa produktiv<br />
skog. Ingen bruk i kretsen er i drift. Det er små ressurser i området.<br />
Arealoversikt i daa:<br />
Gnr Bnr Eier Fulldyrka Innm. Fulldyrk- Prod.skog Totalt<br />
Overfl.d. beite bar areal<br />
55 1,2 Terje Skåren 75 30 668 1321<br />
56 1,2,3 Edvin Liens arvinger 11 44 166 249<br />
86 74 834 1570<br />
Bebyggelsen på eiendommen er et våningshus fra 1955 på 2 etasjer som har en grunnflate på<br />
60 m 2 , driftsbygning fra 1950 med grunnflate på 80 m 2 og et naust fra 1970 på 30 m 2 .<br />
Alle bygningene er i dårlig forfatning.<br />
Erververs planer for bruk av eiendommen er i første omgang å benytte den som fritidseiendom.<br />
Han oppgir også at ved overtakelse av gnr. 24 bnr. 7 i <strong>Bindal</strong> vil dette ervervet være av verdi for<br />
evt. senere drift. Han ønsker også å hogge ut hogstmoden skog.<br />
Vurdering<br />
All erverv av fast eiendom er konsesjonspliktig etter konsesjonslovens § 2, med mindre det er<br />
gjort unntak i lov eller forskrift.<br />
Konsesjonslovens § 1 (lovens formål) sier:<br />
”Loven har til formål å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå<br />
et effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og slike eier- og bruksforhold som er<br />
mest gagnlige for samfunnet, bl. a. for å tilgodese:<br />
9. framtidige generasjoners behov.<br />
10. landbruksnæringen.<br />
11. behovet for utbyggingsgrunn.<br />
12. hensynet til miljøet, allmenne naturverninteresser og friluftsinteresser.<br />
5. hensynet til bosettingen.”<br />
Ved vurdering av om konsesjon skal gis, skal det for landbrukseiendommer til fordel for søker<br />
legges særlig vekt på, jfr. konsesjonslovens § 9:<br />
1. om den avtalte prisen tilgodeser en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling,<br />
2. om erververs formål vil ivareta hensynet til bosettingen i området,<br />
3. om ervervet innebærer en driftsmessig god løsning,<br />
4. om erververen anses skikket til å drive eiendommen,<br />
5. om ervervet ivaretar hensynet til helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet.<br />
Konsesjonsfriheten er betinget av at han/hun selv bosetter seg på eiendommen innen ett år og<br />
deretter selv bebor eiendommen i minst fem år. Det er ikke adgang til å søke om utsettelse eller<br />
fritak fra boplikten. Alle som ikke kan eller vil oppfylle boplikten må søke konsesjon. Boplikten<br />
kan ikke lenger oppfylles uten å være registrert bosatt på eiendommen i henhold til<br />
Folkeregisteret, jfr. konsesjonslovens § 6. I lov om konsesjon ved erverv av fast eiendom mv. av<br />
19. juni 2009, med virkning fra 1.juli 2009, utløser ervervet konsesjon p.g.a. at erverver ikke er i
nær slekt. Han har heller ikke tenkt å tilflytte eiendommen, men benytte den som fritidseiendom<br />
i første omgang.<br />
Arealgrensen for boplikten er 25 daa fulldyrka eller overflatedyrka jord eller over 500 daa<br />
produktiv skog. Boplikten gjelder bebygd eiendom som er eller har vært i bruk som helårsbolig.<br />
Ut fra eiendommens størrelse er det ikke boplikt på omsøkte eiendom.<br />
Alt jordbruksareal skal drives. Ny eier må innen ett år ta stilling til om hun/han vil drive<br />
eiendommen sjøl eller leie bort jordbruksarealet, jfr. jordlovens § 8. Ut fra jordlovens § 8 a kan<br />
departementet etter søknad gi fritak fra driveplikten. I jordlovens § 8 a annet ledd står det bl.a.:<br />
”Ved avgjerd av søknaden skal det leggjast vekt på kor viktig det er å halde<br />
jordbruksarealet i hevd, på bruksstorleiken, avkastningsevna på arealet og på om det i<br />
området der eigedomen ligg, er bruk for jordbruksarealet som tilleggsjord.”<br />
Prisvurdering:<br />
Prisen er fastsatt til kr 177.000,-. Etter konsesjonslovens § 9 nr. 1 er ett av lovens formål å<br />
tilgodese en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling vedrørende fast eiendom.<br />
Beliggenhet, naboforhold, tilstand og om det er aktivt jordbruk har betydning for<br />
markedsverdien, og er avgjørende for prisen. I rundskriv M-1/2010 hever Landbruks- og<br />
matdepartementet nedre grense for når det kreves prisvurdering ved salg av<br />
konsesjonspliktig landbrukseiendom til 1,5 millioner.<br />
Eiendommens ligger i LNF–sone 2 i <strong>kommune</strong>planens arealdel, område hvor byggeaktivitet<br />
tillates på visse vilkår.<br />
Det er ikke sendt henvendelse til naboene. Statens forkjøpsrett ble opphevet ved lov 4. mai 2001<br />
nr. 17. Kommunen kan likevel henvende seg til naboer for å skaffe seg oversikt over naboers<br />
behov for areal. Det gjøres oppmerksom på at en slik oversikt ikke gir noen rett til å overta<br />
eiendommen, og det offentlige påtar seg ikke noen økonomiske forpliktelser. På bakgrunn av<br />
dette kan ikke <strong>kommune</strong>n gripe inn i salget til fordel for andre interessenter.<br />
Etter loven har ingen krav på konsesjon, men konsesjon må gis med mindre det er saklig grunn<br />
til å avslå. Konsesjon skal i alminnelighet ikke gis dersom det ved ervervet oppstår sameie i<br />
eiendommen, eller antall sameiere økes.<br />
Det er <strong>kommune</strong>styret som behandler og fatter vedtak i alle konsesjonssaker med fylkesmannen<br />
som klageinstans.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/3/11,26,27,28,39<br />
Arkivsaksnr: 2010/2947-2<br />
Saksbehandler:<br />
Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
78/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Søknad om konsesjon på erverv av fast eiendom gnr. 3, bnr. 11,26,27, 28 og<br />
36 - Leka utleie v/Karl Oddvar Hakkebo<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. Leka Utleie v/Karl Oddvar Hakkebo innvilges konsesjon ved erverv av gnr. 3<br />
bnr. 11, 26, 27, 28 og 36 i <strong>Bindal</strong>, jfr. konsesjonslovens §§ 1 og 9<br />
2. Prisen kr 750.000 anses forsvarlig.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. Leka Utleie v/Karl Oddvar Hakkebo innvilges konsesjon ved erverv av gnr. 3<br />
bnr. 11, 26, 27, 28 og 36 i <strong>Bindal</strong>, jfr. konsesjonslovens §§ 1 og 9<br />
2. Prisen kr 750.000 anses forsvarlig.
Saksopplysninger<br />
Eiendom:<br />
Kommune Gnr Bnr Fnr Snr ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 3 11 1/1 SKOGHEIM<br />
3 26<br />
3 27<br />
3 28<br />
3 36<br />
PARTER:<br />
Eier:<br />
AKS EIENDOM AS KONKURSBO<br />
v/advokat Albert Holand<br />
8900 BRØNNØYSUND<br />
Erverver:<br />
LEKA UTLEIE<br />
v/Karl Oddvar Hakkebo<br />
Skei<br />
7994 LEKA<br />
Arealoppgave:<br />
Fulldyrka Overfl. dyrk/ ---------- Skog, bonitet ------------- Annet Areal<br />
jord gj.beite S og H M L areal i alt<br />
0,6 8,0 41,8 53,9 182,1 287,8<br />
Eiendommens bygningsmasse:<br />
Bygningstype Byggeår Grunnflate Etasjer Teknisk tilstand<br />
Annet 1971 794 kvm 2,0 Middels/Dårlig<br />
Faktiske opplysninger:<br />
Overdragelsessum er: 750.000 kr.<br />
Eiendomstypen er næring/industri. Eiendommen eies av firma.<br />
Merknad om drift : Hotelldrift - turisme<br />
Området bruket ligger i har middels jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har middels skogbruksvilkår.<br />
Bosetningen avtar i <strong>kommune</strong>n.<br />
Hjelpesaker:<br />
K-sak 39/2003 Søknad om konsesjon<br />
Leka utleie v/Karl Oddvar Hakkebo, søker på skjema datert 2.7.2010 om konsesjon for erverv<br />
av gnr. 3 bnr. 11, 26, 27, 28 og 36 i <strong>Bindal</strong> som bl.a. omfatter Heilhornet Turisthotell og<br />
Heilhornet hyttefelt.<br />
Vedlagt konsesjonssøknad foreligger kjøpekontrakt som er underskrevet av<br />
tvangsavviklingsboet og kjøper.
Leka utleie er et enkeltpersonforetak som driver med ferieleiligheter.<br />
Formålet med ervervet er oppgitt til å være ombygging av gjestegården til leiligheter og<br />
realisering av hyttetomtene i regulert hyttefelt.<br />
Salget er formidlet av bobestyrer advokat Albert Holand, 8900 Brønnøysund.<br />
Landbrukseiendommen er gnr. 3 bnr. 11 Skogheim. Hotellbygningen står på bnr. 26, 28 og 36,<br />
mens bnr. 27 er en tomt. Eiendommen har liten interesse for tradisjonell landbruk.<br />
Areal iflg. tall fra skog og landskap..<br />
Eiendommen som overdras ligger sentralt ved RV 17, Kjelleidet. Avstand til nærmeste tettsted<br />
som er <strong>Bindal</strong>seidet sentrum, er 13 km. Avstand til nærmeste by som er Brønnøysund er 74 km.<br />
Heilhornet Turisthotell ble bygd rundt 1970 med større utvidelser i 1976, og noe<br />
restaureringsarbeid og ombygging først på 1980-tallet og sist på 1990-tallet. På<br />
landbrukseiendommen Skogheim bnr. 11 er det ingen bebyggelse, men et regulert hyttefelt.<br />
Kjøpesummen på fast eiendom er satt til kr. 750.000,-.<br />
Eiendommen ligger i plankrets 4 for <strong>Bindal</strong> som omfatter gnr. 2 Aune og gnr. 3 Hollup.<br />
Plankretsen har 17 driftsenheter hvorav 2 er i drift med husdyrproduksjon. Totalt areal er på<br />
9.800 daa + fjell. Derav 688 daa fulldyrka, 1.422 daa dyrkbart og 7.052 daa produktiv skog.<br />
I 1968 ble det fradelt 3 tomter med benevnelsen bnr. 26, bnr. 27 og bnr. 28, fra eiendommen<br />
Skogheim gnr. 3 bnr. 11 med et areal på ca. 16 daa. Senere ble bnr. 36 fradelt fra bnr. 26.<br />
Hotellbygningen er oppført på deler av både bnr. 26, 28 og 36, mens bnr. 27 er en tomt.<br />
I 1969 fikk daværende eier innvilget konsesjon for erverv av Skogheim gnr. 3 bnr. 11. Formålet<br />
med ervervelsen var turisme, kro, motell og hyttebygging.<br />
Det er tidligere søkt om omdisponering av arealet til hyttebygging. I den forbindelse ble det i<br />
1975 foretatt makeskifte mellom bnr. 1 og 11. Formålet med makeskifte var å gi hotellet mer<br />
egnet areal til turistformål, som bygging av utleiehytter, utnytte eget fiskevatn, samt egen<br />
strandlinje. Etter makeskifte fra 1975 ble det nødvendig med adkomstrett over denne eiendom<br />
da gnr. 3 bnr. 1 må krysse bnr. 11 for å komme til sine teiger. Denne rett er delvis oppfylt<br />
gjennom makeskifte. I tillegg hadde grunneierne en muntlig avtale om bygging av skogsveg, og<br />
vegen er allerede bygd. Vegretten er tinglyst som heftelse på bnr. 11.<br />
Det er utarbeidet reguleringsplan for «Heilhornet hytteområde» vedtatt i<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre i møte 6.10.1993, sak 60/93.<br />
Vurdering<br />
All erverv av fast eiendom er konsesjonspliktig etter konsesjonslovens § 2, med mindre det er<br />
gjort unntak i lov eller forskrift. Bebygde eiendommer over 100 daa er konsesjonspliktig.<br />
Konsesjonslovens § 1 (lovens formål) sier:<br />
”Loven har til formål å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå<br />
et effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og slike eier- og bruksforhold som er<br />
mest gagnlige for samfunnet, bl. a. for å tilgodese:<br />
13. framtidige generasjoners behov.<br />
14. landbruksnæringen.<br />
15. behovet for utbyggingsgrunn.<br />
16. hensynet til miljøet, allmenne naturverninteresser og friluftsinteresser.
5. hensynet til bosettingen.”<br />
Ved vurdering av om konsesjon skal gis, skal det for landbrukseiendommer til fordel for søker<br />
legges særlig vekt på, jfr. konsesjonslovens § 9:<br />
1. om den avtalte prisen tilgodeser en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling,<br />
2. om erververs formål vil ivareta hensynet til bosettingen i området,<br />
3. om ervervet innebærer en driftsmessig god løsning,<br />
4. om erververen anses skikket til å drive eiendommen,<br />
5. om ervervet ivaretar hensynet til helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet.<br />
Konsesjon skal i alminnelighet ikke gis dersom det ved ervervet oppstår sameie i<br />
eiendommen, eller antall sameiere økes.<br />
Det kan gis konsesjon til selskaper med begrenset ansvar. Det skal legges vekt på<br />
hensynet til dem som har yrket sitt i landbruket.”<br />
Det oppgis i søknaden at formålet med ervervet er ombygging av gjestegården til leiligheter. Når<br />
bygning blir brukt til annet formål enn tidligere, er dette søknadspliktig etter plan- og<br />
bygningsloven § 20 – 1.<br />
Det er ikke sendt henvendelse til naboene. Statens forkjøpsrett ble opphevet ved lov 4. mai 2001<br />
nr. 17. Kommunen kan likevel henvende seg til naboer for å skaffe seg oversikt over naboers<br />
behov for areal. Det gjøres oppmerksom på at en slik oversikt ikke gir noen rett til å overta<br />
eiendommen, og det offentlige påtar seg ikke noen økonomiske forpliktelser. På bakgrunn av<br />
dette kan ikke <strong>kommune</strong>n gripe inn i salget til fordel for andre interessenter.<br />
Det er ikke tatt med i kjøpekontrakten at det tas forbehold om at konsesjon bli gitt. Etter loven<br />
har ingen krav på konsesjon, men konsesjon må gis med mindre det er saklig grunn til å avslå.<br />
Det er <strong>kommune</strong>styret som behandler og fatter vedtak i alle konsesjonssaker med fylkesmannen<br />
som klageinstans.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 044<br />
Arkivsaksnr: 2010/4145-1<br />
Saksbehandler: Else Synnøve Restad<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
79/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Delegering av myndighet etter jordloven, konsesjonsloven, og lov om<br />
skogbruk og skogvern med tilhørende forskrifter samt motorferdsel og<br />
viltloven<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
Denne sak erstatter delegasjonsreglement vedtatt av <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre den 29.1.1996, sak<br />
16/96.<br />
Kommunestyret overlater til rådmannen å fatte vedtak i følgende saker:<br />
1. Lov om jord:<br />
§ 9 Omdisponering av dyrka jord til skogsmark eller omlegging av skogsmark<br />
til dyrka jord for areal ikke over 50 daa.<br />
§§ 9 og 12 Fradeling og omdisponering av ubebygd tomt og tilleggstomt inntil 2<br />
daa.<br />
§§ 9 og 12. Fradeling av en eiendom sine bygninger sammen med en naturlig<br />
avgrenset tomt inntil 5 daa når det foreligger avtale om salg av restareal<br />
som tilleggsjord.<br />
Lov om konsesjon:<br />
§ 2 Konsesjonsvedtak ved erverv av ubebygde enkelttomter for bolig- eller<br />
fritidshus over 2 daa som er godkjent etter plan- og bygningsloven og<br />
jordloven, (jmf. § 4 pkt. 1).<br />
Konsesjonsvedtak ved erverv av andre ubebygde arealer inntil 2 daa,<br />
(jmf. § 4 pkt. 3).
Lov om forpaktning:<br />
§ 3 Vedtak i forpaktningsavtaler.<br />
Lov om skogbruk og skogvern:<br />
§ 6, 3. ledd. Pålegge tiltak for å sikre at arealer blir forynget.<br />
§ 7, 1. ledd. Gi tillatelse til bygging av traktorveier (veiklasse 7 og 8).<br />
§ 8, 1. ledd. Gi pålegg om å rette kjøreskader.<br />
§ 8. 2. ledd. Nekte, eller sette vilkår for hogst som skjer i strid med loven, reduserer<br />
eiendommens produksjonsgrunnlag vesentlig eller kan få uheldige<br />
virkninger for miljøverdier.<br />
§ 9, 1. ledd. Sette i verk forebyggende tiltak ved fare for større insekt- eller<br />
soppangrep. Dette kan også innebære pålegg til skogeiere.<br />
§ 14, 6. ledd. Krav om innbetaling ved manglende innbetaling til skogfond.<br />
§ 15, 1. ledd. Overføring av skogfondsmidler til eiendom skogeier eier i annen<br />
<strong>kommune</strong>.<br />
Motorferdselsloven med nasjonal forskrift:<br />
§ 4a. Behandle og avgjøre søknader etter § 5 i nasjonal forskrift for bruk av<br />
motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag”.<br />
§ 6. Behandle og avgjøre dispensasjonssøknader for bruk av helikopter til ren<br />
nyttetransport i enkelttilfeller i forbindelse med lovlige tiltak i utmark.<br />
Diverse:<br />
Myndighet i jordbruksforskrifter hjemlet i forurensingsloven og jordloven<br />
• Forskrift om husdyrgjødsel.<br />
• Forskrift om silopressaft.<br />
• Forskrift om anlegg, drift og vedlikehold av planeringsfelt.<br />
Lokal forskrift vedtatt 18.9.2008 med virkning fra 1.10.2008.<br />
• Faguttalelse til planer som kommunale landbruksmyndigheter får til uttalelse.<br />
• Kommunens saksbehandling vedrørende søknader om finansiering av landbruk<br />
og bygdeutvikling gjennom Innovasjon Norge og Fylkesmannen.<br />
• Prioritering og forvaltning av statlige tilskuddsordninger etter kriterier gitt av<br />
overordnet landbruksmyndigheter eller i kommunale strategier.<br />
2. Myndighet delegert til rådmannen kan videredelegeres.<br />
Rådmannens innstilling<br />
Denne sak erstatter delegasjonsreglement vedtatt av <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre den 29.1.1996, sak<br />
16/96.<br />
Kommunestyret overlater til rådmannen å fatte vedtak i følgende saker:<br />
1. Lov om jord:
§ 9 Omdisponering av dyrka jord til skogsmark eller omlegging av skogsmark<br />
til dyrka jord for areal ikke over 50 daa.<br />
§§ 9 og 12 Fradeling og omdisponering av ubebygd tomt og tilleggstomt inntil 2<br />
daa.<br />
§§ 9 og 12. Fradeling av en eiendom sine bygninger sammen med en naturlig<br />
avgrenset tomt inntil 5 daa når det foreligger avtale om salg av restareal<br />
som tilleggsjord.<br />
Lov om konsesjon:<br />
§ 2 Konsesjonsvedtak ved erverv av ubebygde enkelttomter for bolig- eller<br />
fritidshus over 2 daa som er godkjent etter plan- og bygningsloven og<br />
jordloven, (jmf. § 4 pkt. 1).<br />
Konsesjonsvedtak ved erverv av andre ubebygde arealer inntil 2 daa,<br />
(jmf. § 4 pkt. 3).<br />
Lov om forpaktning:<br />
§ 3 Vedtak i forpaktningsavtaler.<br />
Lov om skogbruk og skogvern:<br />
§ 6, 3. ledd. Pålegge tiltak for å sikre at arealer blir forynget.<br />
§ 7, 1. ledd. Gi tillatelse til bygging av traktorveier (veiklasse 7 og 8).<br />
§ 8, 1. ledd. Gi pålegg om å rette kjøreskader.<br />
§ 8. 2. ledd. Nekte, eller sette vilkår for hogst som skjer i strid med loven, reduserer<br />
eiendommens produksjonsgrunnlag vesentlig eller kan få uheldige<br />
virkninger for miljøverdier.<br />
§ 9, 1. ledd. Sette i verk forebyggende tiltak ved fare for større insekt- eller<br />
soppangrep. Dette kan også innebære pålegg til skogeiere.<br />
§ 14, 6. ledd. Krav om innbetaling ved manglende innbetaling til skogfond.<br />
§ 15, 1. ledd. Overføring av skogfondsmidler til eiendom skogeier eier i annen<br />
<strong>kommune</strong>.<br />
Motorferdselsloven med nasjonal forskrift:<br />
§ 4a. Behandle og avgjøre søknader etter § 5 i nasjonal forskrift for bruk av<br />
motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag”.<br />
§ 6. Behandle og avgjøre dispensasjonssøknader for bruk av helikopter til ren<br />
nyttetransport i enkelttilfeller i forbindelse med lovlige tiltak i utmark.<br />
Diverse:<br />
Myndighet i jordbruksforskrifter hjemlet i forurensingsloven og jordloven<br />
• Forskrift om husdyrgjødsel.<br />
• Forskrift om silopressaft.<br />
• Forskrift om anlegg, drift og vedlikehold av planeringsfelt.<br />
Lokal forskrift vedtatt 18.9.2008 med virkning fra 1.10.2008.<br />
• Faguttalelse til planer som kommunale landbruksmyndigheter får til uttalelse.<br />
• Kommunens saksbehandling vedrørende søknader om finansiering av landbruk<br />
og bygdeutvikling gjennom Innovasjon Norge og Fylkesmannen.<br />
• Prioritering og forvaltning av statlige tilskuddsordninger etter kriterier gitt av<br />
overordnet landbruksmyndigheter eller i kommunale strategier.
2. Myndighet delegert til rådmannen kan videredelegeres.<br />
Saksopplysninger<br />
I sak 16/96 ble fordeling av arbeidsoppgaver knyttet til jord- og skogbruk mellom<br />
<strong>kommune</strong>styret og administrasjonen behandlet. I skriv fra rådmannen datert 04.04.96 ble<br />
myndighet delegert til rådmannen videredelegert til jordbrukssjef og skogbrukssjef. Etter den tid<br />
er det skjedd store endringer i jordlov, konsesjonslov og skoglov med tilhørende forskrifter.<br />
Dette kombinert med innføring av nytt saksbehandlingssystem i <strong>kommune</strong>n medfører behov for<br />
et nytt delegasjonsvedtak for disse lovene. Av arbeidsmessige hensyn bør administrasjonen ha<br />
myndighet til å fatte vedtak og avgjørelser i den løpende forvaltningen samtidig som<br />
<strong>kommune</strong>styret beholder sin overordnede myndighet som landbruksmyndighet i saker av<br />
prinsipiell karakter.<br />
I tillegg til jordlov, konsesjonslov og skoglov fatter <strong>kommune</strong>n bl.a. også vedtak etter<br />
motorferdselsloven. Her er det ved forskjellige anledninger delegert myndighet til viltnemnd og<br />
administrasjonen. For oversiktens del vil det også være en fordel at disse delegasjoner også<br />
inngår i et samlet delegasjonsvedtak.<br />
Lovverket:<br />
Kommunen fatter vedtak etter følgende lover samt forskrifter avledet av disse:<br />
• Lov om jord av 12. mai 1995 sist endret fra 1. juli 2009.<br />
• Lov om konsesjon ved erverv av fast eiendom av 31. mai 1974 sist endret fra 1.1.2010.<br />
• Lov om forpaktning av 25. juni 1965, sist endret 1.1.2010..<br />
• Lov om skogbruk og skogvern av 27. mai 2005 sist endret fra 1.1.2010.<br />
• Lov om motorferdsel i utmark og vassdrag av 10. juni 1977, sist endret 1.7.2003.<br />
Av § 1 Forskrift om saksbehandling mv. i <strong>kommune</strong>n, framgår det at <strong>kommune</strong>n avgjør alle<br />
saker etter konsesjonsloven, jordloven og skogbruksloven. Det gis i det følgende en oversikt<br />
over de saker <strong>kommune</strong>n fatter vedtak:<br />
Lov om jord:<br />
1. Pålegg om tiltak for dyrket jord etter jordlovens § 8. Det er driveplikt på alt<br />
jordbruksareal. Driveplikten oppfylles med å drive arealet selv eller leie det bort på<br />
minst 10 års kontrakt.<br />
2. Omdisponering i henhold til jordloven § 9 annet og tredje ledd.<br />
3. Fjerning av anlegg eller byggverk etter jordloven § 9 femte ledd.<br />
4. Deling i henhold til jordloven § 12 annet ledd og tredje ledd.<br />
5. Nydyrking i henhold til forskrift om nydyrking § 4 Forskrift om nydyrking 2. mai 1997<br />
nr. 423, endret fra 1.1.2010 og jordlovens § 11 annet ledd.<br />
Lov om konsesjon:<br />
6. Konsesjon ved erverv av fast eiendom. Konsesjon i henhold til konsesjonsloven §§ 2, 3<br />
og 9.<br />
7. Alle saker knyttet til boplikt, jfr. konsesjonslovens §§ 5, 6 og 11. Spørsmålet om<br />
boplikten kan oppfylles på den måten som eieren har gjort rede for i henhold til<br />
konsesjonsloven § 6. Det er ikke lenger adgang til å søke om utsettelse eller fritak fra bo-
og driveplikt. Det er boplikt på alle eiendommer som er bebygd og har mer enn 25 daa<br />
fulldyrka eller overflatedyrka jord eller over 500 daa produktiv skog.<br />
8. Lemping på konsesjonsvilkår i henhold til konsesjonsloven § 11.<br />
9. Pålegg om å søke konsesjon etter konsesjonsloven § 13 annet og tredje ledd.<br />
10. Tilbaketrekking av konsesjon og fastsettelse av frist for salg etter konsesjonsloven § 16<br />
annet og tredje ledd.<br />
11. Frist for panthaver til å bringe tvangsbruk som er i strid med konsesjonsloven § 3 andre<br />
ledd til opphør eller frist for erverver til å sørge for omgjøring av overdragelsen eller<br />
overdragelse til noen som kan få eller ikke trenger konsesjon, jfr. konsesjonsloven § 18.<br />
12. Unntak fra hogstforbudet m.v. etter konsesjonsloven § 20 første ledd.<br />
Lov om forpaktning:<br />
13. Forpaktningsavtale skal legges fram for <strong>kommune</strong>n etter forpaktningslovens § 3 første<br />
og annet ledd.<br />
Lov om skogbruk og skogvern:<br />
14. Pålegg om gjennomføring av skogregistreinger og utarbeidelse av ressursoversikt etter<br />
skoglovens § 5, 3. ledd.<br />
15. Pålegge tiltak for å sikre at arealer blir forynget etter skoglovens § 6, 3. ledd<br />
16. Av miljøhensyn å nekte tilplanting i skogløse områder, å skifte treslag, å grøfte, gjødsle<br />
eller bruke plantevernmiddel etter skoglovens § 6, 4. ledd.<br />
17. Gi tillatelse til bygging av veier til skogbruksformål etter skoglovens § 7, 1. ledd.<br />
18. Gi pålegg om å rette kjøreskader etter skoglovens § 8, 1. ledd.<br />
19. Nekte, eller sette vilkår for hogst som skjer i strid med loven, reduserer eiendommens<br />
produksjonsgrunnlag vesentlig eller kan få uheldige virkninger for miljøverdier etter<br />
skoglovens § 8. 2. ledd.<br />
20. Sette i verk forebyggende tiltak ved fare for større insekt- eller soppangrep etter<br />
skoglovens § 9, 1. ledd. Dette kan også innebære pålegg til skogeiere. Slike tiltak kan<br />
også gjelde områder som ligger utenfor lovens virkefelt etter § 2.<br />
21. Pålegge skogeier nødvendige tiltak dersom skogen er skadd som følge av uheldig<br />
skogbehandling, råte, brann, vindfelling, skred, sjukdom m.m. etter skoglovens § 10.<br />
Frist for tiltak skal ikke være over 2 år. Dersom fristen ikke overholdes kan <strong>kommune</strong>n<br />
gjennomføre tiltak for skogeiers regning. Kommunens utgifter i denne sammenheng er<br />
tvangsgrunnlag for utlegg.<br />
22. Innføre meldeplikt for avvirkning etter skoglovens § 11, 1. ledd.<br />
23. Krav om innbetaling ved manglende innbetaling til skogfond etter skoglovens § 14,<br />
6.ledd. Utgifter i denne sammenheng er tvangsgrunnlag for utlegg.<br />
24. Overføring av skogfondsmidler til eiendom skogeier eier i annen <strong>kommune</strong> etter<br />
skoglovens § 15, 1. ledd.<br />
Fylkesmannen er klageinstans i saker <strong>kommune</strong>n fatter vedtak i etter ovennevnte lovverk.<br />
Kommunen kan ikke avgjøre saker der <strong>kommune</strong>n er erverver, eier eller overdrager av<br />
eiendommen eller har annen tilknytning til den. I slike tilfeller skal saken sendes til avgjørelse<br />
hos klageorganet etter vanlig saksforberedelse i henhold til forskrift om saksbehandling mv. i<br />
<strong>kommune</strong>n § 1, 1. punktum. Dette innebærer at <strong>kommune</strong>n skal nøye seg med å hente inn<br />
nødvendige faktiske opplysninger før saken oversendes klageorganet.<br />
I tillegg til nytt delegasjonsvedtak etter konsesjonslov, jordlov og skoglov er det tidligere vedtatt<br />
følgende delegasjoner etter motorferdselsloven:<br />
Motorferdselsloven med nasjonal forskrift:<br />
Formannskapets sak 19/93:
”Rådmannen, eller den han bemyndiger, gis med dette fullmakt til å avgjøre søknader etter<br />
§ 5 i nasjonal forskrift for bruk av motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag”.<br />
Vedtaket er fattet av formannskapet etter fullmaktsvedtak fra <strong>kommune</strong>styret i sak 115/92.<br />
Rådmannens myndighet etter sak 19/93 er senere, via plan- og ressurssjefen videredelegert til<br />
skogbrukssjefen.<br />
Kommunestyrets sak 40/04:<br />
”Myndighet etter motorferdselsloven av 10. juni 1977 nr. 82 til å behandle og avgjøre<br />
dispensasjonssøknader for bruk av helikopter til ren nyttetransport i enkelttilfeller i<br />
forbindelse med lovlige tiltak i utmark etter lovens § 6 delegeres rådmannen. Myndigheten<br />
kan videredelegeres”.<br />
Rådmannens myndighet etter sak 40/04 er senere, via plan- og ressurssjefen videredelegert til<br />
skogbrukssjefen.<br />
Vurdering<br />
Av arbeidsmessige hensyn bør administrasjonen ha myndighet til å fatte vedtak og avgjørelser i<br />
den løpende forvaltningen etter de lover som er nevnt i saksutredningen. Samtidig må<br />
<strong>kommune</strong>styret beholde sin overordnede myndighet i saker av prinsipiell karakter etter de<br />
samme lover. Delegasjon etter ovennevnte lovverk bør også ligge på samme ”nivå” som<br />
delegasjon etter andre lover, bl.a. forurensningslov og plan- og bygningslov.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 1.9.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: 1811/44/288,39<br />
Arkivsaksnr: 2010/4098-2<br />
Saksbehandler: Kjell Andersen<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
80/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Tilbud om kjøp av eiendommer Gnr. 44 Bnr 288/39<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Tor-Arne Aune fratrådte som inhabil jfr. forvaltningsloven § 6, 1. ledd, bokstav e.<br />
I hans sted tiltrådte Eivind Aakvik.<br />
Olaug Mikalsen fremsatte følgende forslag:<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> avslår fra å legge inn bud på gnr. 44, bnr. 288 og 39.<br />
2. Det inngås avtale mellom <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> og Smestad Autoservice/Plahtes Eiendommer<br />
om rett til å erverve deler av området uten pristillegg innen en periode på 10 år for bnr.<br />
288. Dette i tilfelle Smestad Auto/Plahtes Eiendommer får tilslaget på eiendommen.<br />
Petter Bjørnli fremsatte følgende forslag til nytt punkt 5 i rådmannens innstilling:<br />
Det skal i forbindelse med oppkjøpet etableres en buffersone langs Terråkvassdraget som<br />
ivaretar muligheten for anadromt fiske.<br />
Votering:<br />
Det ble foretatt alternativ votering mellom rådmannens innstilling og Mikalsens forslag.<br />
Rådmannens innstilling ble vedtatt med 10 mot 7 stemmer.<br />
Deretter ble Bjørnlis forslag til nytt punkt 5 enstemmig vedtatt.<br />
Vedtak:<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> tilbyr <strong>Bindal</strong>sbruket Eiendom AS/<strong>Bindal</strong>sbruket Holding AS kr<br />
223.000,- for gnr. 44 bnr. 288,-.<br />
2. Budsjett for 2010 endres slik:<br />
Post 028000 36050 Pr 10024 opprettes med kr 223.000,-<br />
Post 019500 36050 Pr 10024 (tinglysning + dok.avg) opprettes med kr 7.123,-<br />
Post 094000 36050 Pr 10024 bruk av disposisjonsfond opprettes med kr 230.123,-
3. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> takker nei til tilbud om kjøp av gnr 44 bnr 39.<br />
4. Dersom det blir ytterligere budrunder gis formannskapet fullmakt til å vurdere nytt bud på<br />
gnr 44 bnr 288.<br />
5. Det skal i forbindelse med oppkjøpet etableres en buffersone langs Terråkvassdraget som<br />
ivaretar muligheten for anadromt fiske.<br />
Rådmannens innstilling<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> tilbyr <strong>Bindal</strong>sbruket Eiendom AS/<strong>Bindal</strong>sbruket Holding AS kr<br />
223.000,- for gnr. 44 bnr. 288,-.<br />
2. Budsjett for 2010 endres slik:<br />
Post 028000 36050 Pr 10024 opprettes med kr 223.000,-<br />
Post 019500 36050 Pr 10024 (tinglysning + dok.avg) opprettes med kr 7.123,-<br />
Post 094000 36050 Pr 10024 bruk av disposisjonsfond opprettes med kr 230.123,-<br />
3. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> takker nei til tilbud om kjøp av gnr 44 bnr 39.<br />
4. Dersom det blir ytterligere budrunder gis formannskapet fullmakt til å vurdere nytt bud<br />
på gnr 44 bnr 288.<br />
Saksopplysninger<br />
<strong>Bindal</strong>sbruket Eiendom AS/<strong>Bindal</strong>sbruket Holding AS planlegger å selge ut Gnr 44 Bnr<br />
288/39. I den forbindelse bes <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> gi en skriftlig tilbakemelding om det er interesse<br />
for kjøp og eventuelt et pristilbud innen 30. september 2010.<br />
Pr. dato er det ikke andre eiendommer for salg. Hvis bedriften bestemmer seg for å selge ut<br />
ytterligere eiendommer vil <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> bli orientert/- og få forespørsel.<br />
Bnr 39 består av 1 bygning (Gamle Gjestgiveriet) og har ca 1.1 mål tomt.<br />
Bnr 288 er på til sammen 111,5 mål og består av ca 8 mål dyrka mark, ca 7 mål er delvis<br />
opparbeidet i forbindelse med camping i forbindelse med Terråkregattaen.<br />
Resterende areal består i hovedsak av lauvtrebevokst areal i tilknytning til Terråkelva.<br />
I <strong>kommune</strong>delplan for Terråk er området planlagt til offentlig friområde, park, lysløype og<br />
idrettsanlegg. Området mellom Plahte og bensinstasjon (8 mål) er definert som LNF 1 (ikke<br />
tillatt bygging)
Vurdering<br />
Bnr 39 Gamle Gjestgiveriet anses å ha liten interesse for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>. Gamle Gjestgiveriet<br />
er bygd i 1946 og benyttes i dag til utleiebygg for Trenor Dører`s ansatte. Bygningsmassen må<br />
anses som nedslitt og kostnadskrevende for å imøtekomme dagens behov for boligsøkende.<br />
Bnr 288, som i hovedsak er lokalisert mellom FV 1 og Terråkelva, er på 111,5 mål og består i<br />
hovedsak av areal med ulik utnyttelsesmulighet.<br />
Det anses imidlertid viktig at <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har mulighet til å delta (som grunneier) i<br />
prosesser i forbindelse med arealutnyttelse, spesielt med tanke på tettstedsnære områder, der<br />
ulike aktører kan ha interesser.<br />
Når det gjelder prissetting av tilbudte areal har man ingen konkrete sammenligninger da arealet<br />
har ulik mulighet for utnyttelse, men ut i fra en helhetsvurdering anses en gjennomsnittlig m2<br />
pris på 2 kr som fornuftig. For samlet areal på 111,5 daa (mål) vil prisen bli kr 223.000,-.<br />
I tillegg kommer tinglysningsavgift på kr 1.548,- samt dokumentavgift på 2,5% av<br />
kjøpesummen<br />
Rådmannen i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Terråk 06.09.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan-og resasurssjef
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: U43<br />
Arkivsaksnr: 2010/2854-3<br />
Saksbehandler:<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
81/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
Ny behandling ang.søknad om ny lokalitet og utvidelse av eksisterende lokalitet for<br />
torskoppdrett. Skei Marinfisk ASA<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Petter Bjørnli fremsatte følgende forslag:<br />
I forbindelse med prosessen rundt søknader om utvidelser og nye lokaliteter er det kommet frem<br />
argumentasjon fra lokalbefolkning og fiskeridirektoratet som <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre stiller seg<br />
tvilende til. Dette gjelder først og fremst fiskeområder, gyteplasser og ”kaste og<br />
låssettingsplasser”. Da disse ikke er registrert i bruk, mener <strong>kommune</strong>styret at en revisjon av<br />
<strong>kommune</strong>ns arealplan for sjøområdet, og fiskeridirektoratets kart over nevnte plasser/områder i<br />
<strong>Bindal</strong>sfjorden bør foretas i 2010. Med bakgrunn i resipient undersøkelser og rapport fra 2001,<br />
og brev fra Akvaplan NIVA til Skei Marinfisk av 30.11.09, samt Kystverkets uttalelse av<br />
09.04.2010 settes det frem følgende forslag:<br />
1. Søknad om utvidelse av lokaliteten Båsen, fra 520 MTB til 2860 MTB anbefales gitt.<br />
2. Lokalitet Klampvika anbefales gitt som omsøkt.<br />
3. I saksutredningen kommer det fram at Fiskeridirektoratet ikke ser behov for noen<br />
konsekvensutreding da ingen av søknadene hver for seg overstiger grensen på 3.600 tonn<br />
MTB.<br />
Kommunestyret ber om at det gjennomførers en konsekvensutredning koblet opp mot en<br />
grense MTB (8580 tonn MTB) som <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> tidligere har innvilget Skei<br />
Marinfisk i <strong>kommune</strong>styresak 12/07. Skei Marinfisk iverksetter dette arbeidet fra år<br />
2010 med målsetting om at utredning og konklusjon skal være ferdig innen 75 %<br />
(6.435 tonn MTB) av sum innvilget MTB blir benyttet/benyttes.<br />
Votering:<br />
Bjørnlis forslag enstemmig vedtatt.
Vedtak:<br />
I forbindelse med prosessen rundt søknader om utvidelser og nye lokaliteter er det kommet frem<br />
argumentasjon fra lokalbefolkning og fiskeridirektoratet som <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre stiller seg<br />
tvilende til. Dette gjelder først og fremst fiskeområder, gyteplasser og ”kaste og<br />
låssettingsplasser”. Da disse ikke er registrert i bruk, mener <strong>kommune</strong>styret at en revisjon av<br />
<strong>kommune</strong>ns arealplan for sjøområdet, og fiskeridirektoratets kart over nevnte plasser/områder i<br />
<strong>Bindal</strong>sfjorden bør foretas i 2010. Med bakgrunn i resipient undersøkelser og rapport fra 2001,<br />
og brev fra Akvaplan NIVA til Skei Marinfisk av 30.11.09, samt Kystverkets uttalelse av<br />
09.04.2010 settes det frem følgende forslag:<br />
1. Søknad om utvidelse av lokaliteten Båsen, fra 520 MTB til 2860 MTB anbefales gitt.<br />
2. Lokalitet Klampvika anbefales gitt som omsøkt.<br />
3. I saksutredningen kommer det fram at Fiskeridirektoratet ikke ser behov for noen<br />
konsekvensutreding da ingen av søknadene hver for seg overstiger grensen på 3.600 tonn<br />
MTB.<br />
Kommunestyret ber om at det gjennomførers en konsekvensutredning koblet opp mot en<br />
grense MTB (8580 tonn MTB) som <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> tidligere har innvilget Skei<br />
Marinfisk i <strong>kommune</strong>styresak 12/07. Skei Marinfisk iverksetter dette arbeidet fra år<br />
2010 med målsetting om at utredning og konklusjon skal være ferdig innen 75 %<br />
(6.435 tonn MTB) av sum innvilget MTB blir benyttet/benyttes.<br />
Saksopplysninger<br />
Vedr sak 88/09 søknad om ny lokalitet og utvidelse av eksisterende lokalitet for<br />
torskeoppdrett. Skei Marinfisk ASA.<br />
Fra Nordland fylkes<strong>kommune</strong> har ordføreren mottatt anmodning om ny behandling av ovennevnte<br />
sak. Bakgrunnen er at <strong>kommune</strong>styret i sitt vedtak satte som krav at anlegget skulle flyttes<br />
fordi vi oppfattet at det kom i konflikt med skipsleden inn til Røytvoll. Vi ba også om en<br />
konsekvensutredning som skulle foretas innen 75 % av innvilget MTB ble benyttet.<br />
Kommunestyret hadde ikke Kystverkets uttalelse i saken til grunn når vi behandlet saken.<br />
Vårt møte ble avholdt den 16.12.09, mens Kystverkets uttalelse forelå først den 09.04.10.<br />
Kystverket har således avgitt sin uttalelse lenge etter at <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> behandlet saken. I<br />
Kystverkets utredning og vurdering av saken sies det (Side 3, 3. avsnitt) " Etter Kystverkets<br />
vurdering vil den omsøkte lokaliteten ikke ha vesentlig negativ innvirkning på ferdselen i<br />
området."<br />
Kystverket har også vurdert vår arealplan(side 2,avsn.2) " Tiltaket synes også å være i<br />
overensstemmelse med <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s gjeldende arealplan da alt sjøareal i denne planen<br />
er lagt ut som flerbruksområde med A(akvakultur). "<br />
I sitt vedtak skriver Kystverket at tillatelse er gitt på vilkår om at det utføres som vist i<br />
vedlagte tegning og kartutsnitt.<br />
Iflg. telefonsamtale med saksbehandler hos Fylkes<strong>kommune</strong>n, Janitha Ormøy Singdahlsen, er<br />
det slik at hvis <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> fremdeles opprettholder sitt krav om flytting av anlegget, så
må det søkes på nytt fra Skei Marinfisk, og innledes en ny planprosess, fordi forutsetningene<br />
som lå til grunn for søknaden da blir endret. Da må alle parter høres på nytt, med det resultat<br />
at saksbehandlingstiden blir ytterligere forlenget og med påfølgende kostnader.<br />
Jeg vil derfor be <strong>kommune</strong>styret behandle saken på nytt, med bakgrunn i Pål Christensens<br />
forslag til vedtak i møte 16.12.09.<br />
Ordfører la fram saken for <strong>kommune</strong>styret som tilleggssak uten innstilling fra rådmannen.
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Arkiv: C56<br />
Arkivsaksnr: 2010/4754-1<br />
Saksbehandler:<br />
Saksfremlegg<br />
Utv.saksnr. Utvalg Møtedato<br />
82/10 <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre 16.09.2010<br />
<strong>Bindal</strong> Båtsenter – eierforhold<br />
Saksprotokoll i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre - 16.09.2010<br />
Behandling:<br />
Petter Bjørnli fremsatte følgende forslag:<br />
1. Tegningene for bygget gjøres om slik at toalettkapasiteten ved bygget utvides til 5,<br />
samt at det i tillegg kjøpes inn 3 flyttbare toalett. Innkjøpene av de flyttbare toalettene<br />
dekkes innenfor prosjektkostnadene.<br />
2. Kommunen ber arkitekt / Helgeland museum endre på tegningene slik at en bredde på<br />
5 meter fra takutstikk på bygget til støttemur ved båtopptak oppnås.<br />
3. Terråk båtforening og Terråk idrettslag gis en økonomisk kompensasjon på<br />
henholdsvis kr. 40.000,- og 60.000,- for at <strong>kommune</strong>n overtar båtsenteret som eneeier.<br />
Disse midlene hentes fra <strong>kommune</strong>ns disposisjonsfond.<br />
4. Både båtforeningen og idrettslaget gis, etter avtale med Helgeland museum, tilgang til<br />
båtsenteret også etter at det er gjort om til museum.<br />
5. Under forutsetning av endelig godkjenning av utbyggingsplaner, som skissert ovenfor,<br />
i Terråk idrettslags årsmøte, realiseres utbyggingsplanene. Målet er at årsmøtet skal<br />
avholdes innen utgangen av september måned.<br />
Votering:<br />
Bjørnlis forslag vedtatt med 15 mot 2 stemmer.<br />
Vedtak:<br />
1. Tegningene for bygget gjøres om slik at toalettkapasiteten ved bygget utvides til 5,<br />
samt at det i tillegg kjøpes inn 3 flyttbare toalett. Innkjøpene av de flyttbare toalettene<br />
dekkes innenfor prosjektkostnadene.<br />
2. Kommunen ber arkitekt / Helgeland museum endre på tegningene slik at en bredde på
5 meter fra takutstikk på bygget til støttemur ved båtopptak oppnås.<br />
3. Terråk båtforening og Terråk idrettslag gis en økonomisk kompensasjon på<br />
henholdsvis kr. 40.000,- og 60.000,- for at <strong>kommune</strong>n overtar båtsenteret som eneeier.<br />
Disse midlene hentes fra <strong>kommune</strong>ns disposisjonsfond.<br />
4. Både båtforeningen og idrettslaget gis, etter avtale med Helgeland museum, tilgang til<br />
båtsenteret også etter at det er gjort om til museum.<br />
5. Under forutsetning av endelig godkjenning av utbyggingsplaner, som skissert ovenfor,<br />
i Terråk idrettslags årsmøte, realiseres utbyggingsplanene. Målet er at årsmøtet skal<br />
avholdes innen utgangen av september måned.<br />
.<br />
Saksopplysninger<br />
Ordføreren sendte ut følgende skriv til <strong>kommune</strong>styrets medlemmer, datert 09.09.2010:<br />
Som følge av utviklingen i ovennevnte sak tok ordføreren initiativ til et dialogmøte mellom<br />
Helgeland museum og Terråk idrettslag den 08.09.2010.<br />
Fra Helgeland museum møtte Hans Pedersen og Therese Danielsen, og fra Terråk idrettslag<br />
møtte Arne-Albert Bekkevold.<br />
Til grunn for møtet lå sakens dokumenter som var fremlagt i forbindelse med behandling av<br />
saken i <strong>kommune</strong>styret 16.12.2009, samt protokoll fra møte mellom idrettslaget og Helgeland<br />
museum den 13.04.2010.<br />
He1geland museum redegjorde for sine planer, samt tidspress de var satt under fra<br />
departementet for å realisere planene for bygging av <strong>Bindal</strong> båtsenter. De viste til at<br />
tegningene nå var omarbeidet og at det inngår 5 faste toaletter i bygget. De har brukt<br />
betydelige midler for å komme frem til et forslag som også var akseptabelt for dem.<br />
Terråk idrettslag redegjorde for sitt behov for lokaler til regatta og andre arrangement, samt<br />
sitt behov for toalettfasiliteter. Idrettslaget opplyste også om at de var avhengig av å få et<br />
årsmøtevedtak på saken.<br />
Det ble gjort klart at de ikke kunne godta mindre kapasitet på toaletter, men at det var<br />
akseptabelt å bruke minimum 3 flyttbare toaletter i tilegg til de 5 som nå er tegnet inn.<br />
De så også fordelen med dette i forbindelse med at det var lettere å supplere med flyttbare toaletter<br />
hvis fremtidig behov skulle vise seg større. Ordføreren mener det er naturlig at også andre lag<br />
og foreninger skulle kunne benytte seg av disse toalettene, og at antall toaletter som kjøpes<br />
inn skal ses i sammenheng med dette også. Det er flere arrangement, bla. <strong>Bindal</strong>seid-dager,<br />
fotballskole, fiskefestival og andre arrangementer som kan se nytten av å benytte disse.<br />
Det ble, ut i fra det som kom ut i møtet, underskrevet en felles protokoll mellom de to partene<br />
i saken, basert på rådmannens innstilling av 09.12.2009, samt endringsforslag i saken under<br />
behandlingen i møte 16.12 2009. Jeg viser for øvrig, til rådmannens saksutredning i saken.<br />
Det ble under møtet enighet om at sak kan fremmes i <strong>kommune</strong>styremøte den 16. september<br />
2010.<br />
Ut i fra det folkelige engasjement som er vist i saken, det tidspress som Helgeland museum er<br />
under, den kjensgjerning av at Terråk idrettslag trenger et årsmøtevedtak på saken, og at vi<br />
har neste <strong>kommune</strong>styremøte først i november, håper jeg <strong>kommune</strong>styret går med på å fatte<br />
vedtak i saken selv om den ikke står på opprinnelig dagsorden.
Saken ble forelagt <strong>kommune</strong>styret som tilleggssak uten innstilling fra rådmannen.