samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2.0 Fjærland Samla <strong>vurdering</strong> <strong>av</strong> småkraftverk i Fjærland<br />
produksjon. Utnytting <strong>av</strong> utmarksressursar er trekt fram på nasjonalt nivå som viktigare for<br />
landbruket fram i tid.<br />
Trass i nedgangen i talet på gardsbruk i drift og alle utfordringane som næringa står ovanfor<br />
framover, er landbruket den viktigaste næringa for sysselsettinga i Fjærland. Landbruket i<br />
Fjærland vert rekna som det mest robuste i Sogndal kommune med sin relativt rasjonelle drift.<br />
Landbruket i Fjærland har ei sentral rolle både for kulturlandskapet og som matprodusent. Nokre<br />
lever berre på gardsdrifta, men fleire gardsbruk har og anna inntekt ved sida <strong>av</strong> jordbruket.<br />
U<strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> dette er den lokale verdiskaping og dei arbeidsplassane som er att veldig viktig<br />
for Fjærland og for oppretthalding <strong>av</strong> servicefunksjonar lokalsamfunnet.<br />
I dei fleste tilfella er det grunneigar som eig fallrettane som kan nyttast til kraftutbygging. Dersom<br />
den som driv jorda får ei ekstra inntekt ved å nytte desse utmarksressursane, kan dette vere<br />
med på å oppretthalde dagens drift på bruket. Det kan og gje positive ringverknader at det vert<br />
bygd anleggsveg som løyser ut t.d. skogområde. Utbygging kan i enkelte tilfelle gjere det noko<br />
vanskelegare å drive tradisjonelt jordbruk ved at stengselseffekten <strong>av</strong> elvar forsvinn og mindre<br />
område kan verte meir utsett for tørke ved at vatn vert leda vekk.<br />
Effekten <strong>av</strong> små kraftutbyggingar på landbruket kan generelt seiast å <strong>av</strong>henge <strong>av</strong> om den som<br />
driv jordbruk vert involvert i utbygginga og får eit supplement til gardsdrifta. Dersom ein ynskjer<br />
å drive med landbruk ut frå interesser eller tradisjonar, vil ekstrainntekt frå små kraftutbyggingar<br />
gjere det enklare drive og ta naudsynte investeringar. Tilsyn og vedlikehald gjere og at det<br />
må/bør bu folk i nærleiken <strong>av</strong> kraftstasjonen og ein bonde kan ha ei tilleggsinntekt med dette<br />
arbeide. Likevel er ikkje kraftproduksjonen <strong>av</strong>hengig <strong>av</strong> landbruksdrifta og i eit lengre perspektiv<br />
treng ein ikkje drive (eller bu) på garden sjølv om det er eit kraftverk på garden. Generelt vert<br />
det likevel i denne rapporten rekna som positivt for landbruket at det vert sett i gong småkraftutbyggingar.<br />
Små kraftutbyggingar er realisering <strong>av</strong> utmarksressursar som gjev eigar moglegheit<br />
til å bu og drive garden.<br />
2.9 Sysselsetting og busetnad<br />
2.9.1 Sysselsetting<br />
Arbeidsledigheita i Sogndal kommune var ved årsskiftet 2005/2006 på 1,4% (SSB). Det var stor<br />
vekst i næringslivet i landet generelt vinteren 2006 og på lik linje med landet elles var arbeidsledigheita<br />
låg. Likevel har det skjedd store endringar dei siste åra ved at arbeidsmarknaden er<br />
vorten meir regionalisert. Det vil sei at fleire enn før reiser til regionsentera Sogndal/Leikanger<br />
og Førde kor det har vakse fram offentlege institusjonar med behov for kompetansearbeidskraft,<br />
arbeidsplassar som er mangelvare i Fjærland. I dette ligg ei stadfesting <strong>av</strong> at regionen er ein<br />
arbeidsmarknad og at sum tal arbeidsplassar i regionen er viktig. I Fjærland er dei fleste<br />
verksemdene og arbeidsplassane knytt til landbruk og turisme og det er ei stor utfordring for<br />
bygda at utviklinga i landbruket gjev færre arbeidsplassar og at regionaliseringa gjev ein<br />
stagnasjon/tilbakegang <strong>av</strong> servicestillingar i Fjærland.<br />
Kraftutbygging kan ofte medføre store investeringar. Utbyggingar krev omfattande planlegging,<br />
og i utbyggingsfasen er det stor aktivitet. Ved småkraftverkutbyggingar er oftast investeringane<br />
så store at ein må leige inn folk for å gjere jobben fortast mogleg (redusere kapitalkostnadane).<br />
Utbyggar vil vere involvert, men det meste <strong>av</strong> arbeidet vert gjort <strong>av</strong> større maskinar og fagfolk.<br />
Det kan gje arbeid til lokale utbyggingsfirma, men det treng ikkje gjere det.<br />
Etter at drifta har kome i gong og sett seg, krev det tilsyn og ein del vedlikehald. Dette arbeidet<br />
er mindre omfattande. For små kraftverk vil det truleg ikkje verta oppretta eigne tilsynsstillingar,<br />
men det er oftast formålstenleg at eigar som bur og/eller arbeider i området gjer jobben. Dermed<br />
vert sysselsettinga i driftsfasen eit supplement til anna arbeid i mange tilfelle, kanskje særleg for<br />
bønder.<br />
20