samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2.0 Fjærland Samla <strong>vurdering</strong> <strong>av</strong> småkraftverk i Fjærland<br />
i verda. Det finns flotte fjordar elles i verda, men bygdene og folket som bur i denne fjordnaturen<br />
skil vestlandsnaturen frå resten.<br />
Elles er trenden i turismen at ein vil ”ta på”, ”kjenne på” og oppleve i staden for å vere passiv<br />
observatør. I tillegg til å delta, har dei besøkande meir fokus på det genuine og spesielle med<br />
ein plass. Utviklinga <strong>av</strong> t.d. ”Spons ein sau” er ein del <strong>av</strong> utviklinga med meir aktiv deltaking og<br />
oppleving <strong>av</strong> det særeigne Fjærland kan tilby. Matproduksjon og servering som tilleggsnæring til<br />
den daglege gardsdrifta vil ein kunne sjå meir til.<br />
Det er vanskeleg å seie kvar utviklinga vil gå fram i tid, men med ny utviding <strong>av</strong> Bremuseet med<br />
senter for klima og klimaendringar, vil fyrtårnet i turistnæringa i Fjærland trekke til seg både nye<br />
og fleire besøkande. Utfordringa for lokalsamfunnet er å dra nytte <strong>av</strong> det unike dei har i dag og<br />
vere kreative slik at dette kan utnyttast både kommersielt og berekraftig.<br />
Viktige turistområde:<br />
- Norsk Bremuseum: Stor gjennomgangstrafikk gjev store ringverknadar.<br />
- Bokbyen: Over 250 000 bruktbøker til sals i 12 utsal i Mundal og internasjonal<br />
årleg bokbyfestival. Både kafear, husflidsutsal og kunstgalleri.<br />
- Brævasshytta: Bøyabreen er den viktigaste sjåverdigheita i Fjærland.<br />
Serveringsstad og suvenirutsal.<br />
- Flatbrehytta og Supphellebreen: Inngangsport til Jostedalsbreen nasjonalpark<br />
med breturar og oppleving <strong>av</strong> bre på nært hold.<br />
- Fjærlandsfjorden: Kvart år kjem det 20-25 000 med ferja inn fjorden i tillegg til dei<br />
som reiser på eiga hand. Utvikling <strong>av</strong> cruise kan og skape meir trafikk på fjorden.<br />
2.8 Landbruk<br />
Fjærland er ei utprega jordbruksbygd. Vintersesongen er lang, men generelt gode sommarbeite<br />
til fjells gjev godt grunnlag for produksjon <strong>av</strong> vinterfór. Jordsmonn og vekstvilkår er gode -<br />
særleg med tanke på grasproduksjon. Bøndene i Fjærland har dreve med mange typar<br />
produksjon i ulik skala, men tradisjonelt dyrehald særleg til mjølkeproduksjon er viktig i dag.<br />
Etter vestnorske tilhøve er gardane heller store og lettdrivne. Klimaet er ei blanding <strong>av</strong> kyst- og<br />
innlandsklima. Vanlegvis er det mykje snø i Fjærland og i 1981 og 1994 var det over to meter.<br />
Temperaturen om sommaren kan gå opp i 30 ºC, og det er ikkje uvanleg med -20 ºC om<br />
vinteren.<br />
I dei fleste dalane i Fjærland er det to stølar - ein heimestøl og ein fjellstøl. Stølane har god veg<br />
eller sti heilt fram. Få <strong>av</strong> stølane er i bruk i dag.<br />
Utviklinga dei siste åra har vore ganske dramatisk når det gjeld tal bruk som driftast (tabell<br />
under). Mange <strong>av</strong> dei minste bruka har slutta, men arealet vert i stor grad framleis slege <strong>av</strong><br />
nabobruk.<br />
Tabell 6: Utvikling <strong>av</strong> tal gardsbruk i Sogndal kommune (etter Fjærland vart ein del <strong>av</strong> Sogndal<br />
kommune). Tal for fylket i parentes.<br />
2000 2001 2002 2003 2004 Årleg endring<br />
Tal bruk i Sogndal 258 255 233 216 211 -4,6 (-5,2) %<br />
kommune<br />
Jordbruksareal 25300 25500 25600 25900 26200 0,9 (-0,5)%<br />
(daa totalt)<br />
Gjennomsnitt 98 100 110 120 124 6,6 (6,0) %<br />
Ei <strong>av</strong> dei viktigaste utfordringane som landbruket står ovanfor er reduksjon er mindre sentrale<br />
overføringar. Utviklinga går og mot meir produksjonsnøytrale overføringar (som areal). Dette er<br />
ei utvikling som er i gong og som det er vanskelegare å styre nasjonalt på grunn <strong>av</strong> globalisering<br />
og auka verdshandel. Dette har gjeve dårlegare økonomi i landbruket, fleire sluttar og fagmiljøet<br />
vert mindre. Det vert vanskelegare å rekruttere unge til å overta og marginale område gror att.<br />
Landbruket fram i tid må ha meir fokus på nye produkt og produksjonsformer som er tilpassa ein<br />
meir skiftande marknad. Det vert og rekna som relativt sikkert at <strong>av</strong>skalinga i landbruket held<br />
fram og det vert større einingar, mens det og vert eit større fokus på berekraftig utvikling og<br />
19