samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
samla vurdering av småkraftverk i fjærland ... - Luster Energiverk
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2.0 Fjærland Samla <strong>vurdering</strong> <strong>av</strong> småkraftverk i Fjærland<br />
Særskilde artar: Av engartar som indikerer gamle driftsformer (Losvik 1996) er blåklokke, karve,<br />
tiriltunge, blåknapp, kvitmaure, småengkall og fuglevikke registrerte. Gulaks, ein typisk<br />
naturengart (Jordal & Gaarder 1995), førekjem også i lokaliteten.<br />
Rauboteelvi:<br />
Verdi Lokal verdi (C)<br />
Det vart gjennomført synfaring <strong>av</strong> Multiconsult på tolv aktuelle elvestrekningar den 30. - 31. mai<br />
2006. Naturtypen bekkekløft vart då påvist langs midtre og øvre del <strong>av</strong> Rauboteelvi. Elva går her<br />
gjennom eit djupt elvegjel med fleire mindre fossar og truleg og fosserøyksamfunn. Dei<br />
topografiske forholda (svært bratt og utilgjengelig) gjorde at det ikkje var mogleg å ta seg inn i<br />
denne bekkekløfta <strong>av</strong> sikkerheitsmessige grunnar, og <strong>vurdering</strong>a er derfor basert på et noko tynt<br />
datagrunnlag. Bekkekløfta er sørlig eksponert, noko som reduserar potensialet for fuktkrevjande<br />
artar. Nye undersøkingar i samband med ei eventuell konsesjonssøknad vil kunne endre denne<br />
verdi<strong>vurdering</strong>a.<br />
2.4 Verneområde<br />
Det er to område i Fjærland som er verna etter naturvernlova:<br />
- Jostedalsbreen nasjonalpark:<br />
Den største isbreen på det europeiske fastlandet. Nasjonalparken har eit total areal på<br />
1310 km 2 og er hovudsakleg høgfjell og isområde. I Fjærland famnar nasjonalparken<br />
om fjellområda som omkransar Bøyadalen og Supphelledalen.<br />
- Bøyaøyri naturreservat:<br />
Deltaet er bygd opp <strong>av</strong> lausmassar som er tilført området via elvevatnet. Det føregår<br />
ei kontinuerleg utbygging <strong>av</strong> landområdet. Etter utført elveforbygging vart vatnet leia<br />
unna den gamle deltaflata. Dermed kan ein her snakke om relikte former <strong>av</strong> eit daudt<br />
delta (Statens kartverk 2001b). Likevel har store delar <strong>av</strong> land-delen til deltaet framleis<br />
formene (gamle elvefar og kilar) intakt og her har fuglane ein tiltrengt raste- og<br />
hekkeplass. Spesielt i vår- og hausttrekket er deltaet viktig for ande- og vadefuglar. I<br />
alt 101 fugleartar er registert i naturreservatet.<br />
Ingen <strong>av</strong> verneområda vert direkte påverka <strong>av</strong> dei småkraftprosjekta som er vurdert i denne<br />
rapporten. Fleire <strong>av</strong> prosjekta ligg likevel like inntil Jostedalsbreen nasjonalpark. Inngrep i<br />
buffersona/nærområdet til eit verneområde kan være problematisk, og det er omtala nærmare<br />
for kvart prosjekt.<br />
2.5 Kulturmiljø<br />
Fjærland har eit rikt kulturlandskap og dalane rundt Jostedalsbreen fortel om busetnad langt<br />
tilbake i tid. Dei fleste sidedalføra i Fjærland har spor etter støls- og seterdrift og nokon stadar er<br />
stølane godt teke vare på. Gamle støls- og setervegar vitnar om mykje ferdsel mellom dalføra.<br />
Bevaring <strong>av</strong> kulturlandskapet er ei bevist satsing frå lokale krefter og kommunalt hald. Gjennom<br />
prosjektet ”Spons ein sau”, har Fjærland sett fokus på viktigheta <strong>av</strong> å oppretthalde sau på beite<br />
for å unngå gjengroing.<br />
Det er registrert tre automatisk freda kulturminne i Fjærland. Det er to gr<strong>av</strong>minne i Bøyadalen og<br />
ved Bjåstad i tillegg til kirkestaden i Mundal. I tillegg er det mange SEFRAK-registrert bygningar<br />
som det er knytt stor lokalhistorisk verdi til.<br />
Kunnskapsnivået for kulturminne i Fjærland er nok framleis veldig mangelfullt, men det er mykje<br />
som tilseier at potensialet for nye, store funn er størst i lågare delane <strong>av</strong> dalføret (kor forholda<br />
for busetnad var best) og i samband med stølsmiljøa. Mange <strong>av</strong> dei aktuelle småkraftprosjekta<br />
er lokalisert i bratte og ofte lite tilgjengelige område (bl.a. Rauboteelvi, Tverrelvi, Tverrdøla og<br />
Botnagrovi), kor det og i tidligare tider har vore liten menneskeleg aktivitet. Dei fleste <strong>av</strong> dei<br />
aktuelle prosjekta er vurdert å ha små konsekvensar for kulturminne og kulturmiljø, men dette er<br />
nærmare omtala for kvart prosjekt.<br />
16