75 03 25 09 Org.nr.: 964 983 380 MVA - Bindal kommune
75 03 25 09 Org.nr.: 964 983 380 MVA - Bindal kommune
75 03 25 09 Org.nr.: 964 983 380 MVA - Bindal kommune
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
- SIDE 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
Rådhuset Telefon: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00<br />
7980 TERRÅK Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong><br />
MØTEINNKALLING<br />
DU INNKALLES MED DETTE TIL MØTE I: KOMMUNESTYRET<br />
ONSDAG, 16.06.2010, KL.: 10.00 I BINDAL RÅDHUS, TERRÅK.<br />
Eventuelle forfall meldes hit straks!<br />
Varamedlemmer møter bare etter nærmere varsel.<br />
SAKLISTE<br />
Interpellasjon fra Elin Vareide Lian, vedr. samhandlingsreformen.<br />
”Spørretimen”<br />
Høringer<br />
Referater<br />
Sak 38/10<br />
Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2011 – fastsetting av valgdag<br />
Sak 39/10 Budsjettregulering 1/2010, ansvar 1100<br />
Sak 40/10<br />
Sak 41/10<br />
Sak 42/10<br />
Sak 43/10<br />
Sak 44/10<br />
Permisjonsreglementet – revisjon<br />
Seniorpolitiske tiltak - revisjon<br />
Reglement for finansforvaltning<br />
Samarbeidsavtale – felles drift IT-tjenester<br />
Søknad om ambulerende skjenkebevilling – Tofta DA<br />
Sak 45/10 Årsmelding for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> 20<strong>09</strong><br />
Sak 46/10<br />
Sak 47/10<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s regnskap for 20<strong>09</strong> – godkjenning<br />
Felles interkommunal barneverntjeneste – intensjonsavtale<br />
Sak 48/10 Budsjettregulering for ansvar 1.3, <strong>nr</strong>. 1 – 2010<br />
Sak 49/10 <strong>Bindal</strong> – med vind i seglan – prosjektplan<br />
Sak 50/10 Årsmelding/regnskap for næringsfondet 20<strong>09</strong><br />
__________________________________________________________________________________________
- SIDE 2 -<br />
Sak 51/10<br />
Sak 52/10<br />
Salg av Harangsfjord skole<br />
Tilleggsbevilgning brannbil<br />
Sak 53/10 Budsjettregulering <strong>nr</strong>. 1 2010 – ansvar 1.4<br />
Sak 54/10<br />
Sak 55/10<br />
Budsjettregulering ansvar 1.4 - næringsfondet<br />
Søknad om bygging av Marfosselva Kraftverk – Høring<br />
Sak 56/10 Søknad om fradeling av eksisterende bebyggelse fra eiendommen Djupvik –<br />
Petter Dybvik<br />
Sak 57/10<br />
Sak 58/10<br />
Sak 59/10<br />
Søknad om konsesjon ved erverv av eiendommene Djupvik, Oldervik og<br />
Fagervik – Birgit og Arild Aarsand<br />
Godkjenning av forpaktningskontrakt mellom Finn Johansen og Kjersti<br />
Johansen<br />
Rullering av hovedplanen for vannforsyning – vannforsyning til<br />
Røytvollområdet<br />
Sak 60/10 Delegering av myndighet etter forurensningsloven § 7<br />
Sak 61/10<br />
Delegering av myndighet - plan- og bygningsloven og forurensningsforskriften<br />
Dokumentene er utlagt til alminnelig gjennomsyn ved rådmannskontoret og<br />
<strong>Bindal</strong> folkebibliotek.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>,<br />
Terråk, 07.06.2010.<br />
Petter Arnfinn Bjørnli<br />
ordfører<br />
__________________________________________________________________________________________
REFERATER KOMMUNESTYRETS MØTE 16.06.2010.<br />
1. Orientering Trenor Dører AS.<br />
2. Orientering om regnskapsstatus 2010.<br />
3. Informasjon om <strong>kommune</strong>proposisjonen for 2011.<br />
4. Orientering om status for bredbånd.<br />
5. Orientering om samarbeid med <strong>kommune</strong>ne Vikna, Nærøy og Leka i interkommunalt<br />
prosjekt.<br />
6. Friskolenes husleie – orientering om utsatt sak.<br />
7. Orientering om sykefravær.<br />
8. Årsrapport/årsregnskap skatt 20<strong>09</strong>. Utsendt<br />
9. Skatteetaten – kontrollrapport 20<strong>09</strong>. Utsendt<br />
10. Skriv fra rådmannen, datert 28.04.2010, vedr. skjenkebevilling Toppen Forsamlingshus<br />
30.04.2010.<br />
11. Skriv fra rådmannen, datert 28.04.2010, vedr. skjenkebevilling Kula IL 30.04.2010.<br />
12. Skriv fra rådmannen, datert 27.04.2010, vedr. skjenkebevilling Tofta DA 02.05.2010.<br />
13. Skriv fra plan- og ressursavdelingen, datert 20.04.2010, vedr. godkjenning av<br />
byggemelding om oppføring av ved-/redskapshus – Britt Sjølstad.<br />
14. Skriv fra plan- og ressursavdelingen, datert 18.05.2010, vedr. godkjenning av oppføring<br />
av tilbygg på bolighus – Raymond Slåttøy.<br />
15. Skriv fra plan- og ressursavdelingen, datert 27.05.2010, vedr. godkjenning av naust –<br />
Bjørn Larsen.<br />
16. Skriv fra plan- og ressursavdelingen, datert 27.05.2010, vedr. godkjenning av oppføring<br />
av garasje – Ole Brigt Bangstad.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
014 J.<br />
<strong>nr</strong>:<br />
BEHANDLET AV<br />
/10 D: r:\raadm\s\s10\kst Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10 Ann-Karin Øverås<br />
KOMMUNESTYREVALGET OG FYLKESTINGSVALGET 2011 –<br />
FASTSETTING AV VALGDAG<br />
Det kongelige Kommunal- og regionaldepartement har i brev av 16.04.2010, til bl.a. <strong>kommune</strong>ne,<br />
gitt underretning om at det i statsråd er fastsatt at valgdagen for <strong>kommune</strong>styrevalget og<br />
fylkestingsvalget 2010 er mandag 12. september 2011.<br />
Hvert enkelt <strong>kommune</strong>styre kan bestemme at det i vedkommende <strong>kommune</strong> skal holdes valg også<br />
søndag 11. september 2011.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
I <strong>Bindal</strong> har det vært vanlig å avholde valgting over en dag da dette har vært vurdert som<br />
tilstrekkelig. Jeg vil derfor tilrå at <strong>kommune</strong>styret vedtar å fastholde tidligere praksis.<br />
Etter dette anbefaler jeg at <strong>kommune</strong>styret blir innbudt til å fatte slikt<br />
v e d t a k:<br />
Kommunestyrevalget og fylkestingsvalget 2011 blir å avvikle over 1 dag – mandag 12.september<br />
2011 – da dette anses tilstrekkelig i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 01.06.2010.<br />
Knut Toresen<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
153<br />
J.<strong>nr</strong>: /10 D: F://raadm/s/s10/kst Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 Wenche Næsvold<br />
BUDSJETTREGULERING 1/2010, ANSVAR 1100<br />
Det er behov for å foreta budsjettregulering på frie inntekter for 2010.<br />
Ny prognose for 2010 viser at <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> får kr 4<strong>09</strong> 000,- mindre i skatt og rammetilskudd<br />
for 2010 enn budsjettert. Eiendomsskatten vil gi kr 148 000,- mer enn budsjettert, og konsulent i<br />
forbindelse med taksering av oppdrettsanlegg, jfr k-sak 77/<strong>09</strong>, ble kr 82 000,-.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har fått kr 2<strong>75</strong> 000,- i ekstraordinære skjønnsmidler pga store utgifter til skyss<br />
helsepersonell til sjøs - legetjenester. Bedrifthelsetjenesten reduseres med kr 68 000,-, da planlagt<br />
aktivitet ikke er igangsatt.<br />
Jeg tilrår <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
Budsjettet for 2010 endres slik:<br />
v e d t a k:<br />
A. ØKTE UTGIFTER KR<br />
127000.120<strong>03</strong> Konsulenttjenester opprettes med kr 82 000,-<br />
Sum kr 82 000,-<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER<br />
187000.80000 Skatteinntekter reduseres med kr 579 000,-<br />
Sum kr 579 000,-<br />
C. ØKTE INNTEKTER<br />
180051.84000 Rammetilskudd økes med kr 170 000,-<br />
180054.84000 Skjønnsmidler økes med kr 2<strong>75</strong> 000,-<br />
187400.80050 Eiendomsskatt økes med kr 148 000,-<br />
Sum kr 593 000,-<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER<br />
127000.12005 Bedriftshelsetjeneste reduseres med kr 68 000,-<br />
Sum kr 68 000,-<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 2 -<br />
E. SAMMENDRAG<br />
A. ØKTE UTGIFTER KR 82 000,-<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER KR 579 000,-<br />
SUM KR 661 000,-<br />
C. ØKTE INNTEKTER KR 593 000,-<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER KR 68 000,-<br />
SUM KR 661 000,-<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 02.06.2010<br />
Knut Toresen<br />
Wenche Næsvold<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
R<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: r:\r\s\s10\kst. Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 18.06.2010 /10 Hallgeir Lian<br />
PERMISJONSREGLEMENTET - REVISJON<br />
Da <strong>kommune</strong>styret vedtok permisjonsreglementet i møte 18.06.20<strong>09</strong>, sak 51, ble det etter innstilling<br />
fra partssammensatt utvalg vedtatt at barns alder i pkt. 2.3 og pkt. 2.4 endres fra 12 til 14 år.<br />
Punkt 2.3 og punkt 2.4 lyder slik:<br />
2.3 Permisjon i forbindelse med barn under 14 år<br />
2.3.1 Barnehage<br />
For tilvenning av barn i barnehage: Inntil 3 dager.<br />
2.3.2 Kontroll helsestasjon, BUP og PPT<br />
For kontroll ved helsestasjon, BUP og PPT med barn gis det permisjon med lønn det nødvendige<br />
antall timer som går med til slik samtale. Forutsetter at fridag/fritid benyttes hvis dette er mulig.<br />
2.3.3 Første skoledag/SFO<br />
Arbeidstaker som har omsorg for barn gis permisjon med lønn i det nødvendige antall timer –<br />
inntil 1 arbeidsdag.<br />
2.3.4 Planleggingsdager<br />
Permisjon i forbindelse med planleggingsdager i barnehage og skole innvilges uten lønn.<br />
2.3.5 Følge til sykehus, kjeveortoped, tannlege, lege og habiliteringstjeneste<br />
Det skal brukes av egenmelding sykt barn ved følge til sykehus, kjeveortoped, tannlege, lege og<br />
habiliteringstjenesten.<br />
2.3.6 Opplæring på grunn av omsorg for langvarig syke eller funksjonsh. barn.<br />
Arbeidstakere har rett til fri når det er nødvendig med opplæring på grunn av omsorg for langvarig<br />
syke eller funksjonshemmede barn både etter arbeidsmiljøloven og etter hovedtariffavtalen. Etter<br />
folketrygdloven er det NAV trygd som skal utbetale opplæringspenger etter søknad fra foreldre<br />
som innvilges permisjon uten lønn.<br />
2.4 Permisjon i forbindelse med barn over 14 år<br />
For følge av barn over 14 år eller følge med foreldre/ektefelle til sykehus hvor det ikke er snakk<br />
om alvorlig sykdom gis permisjon uten lønn.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.<br />
Side 2<br />
Under behandlingen i <strong>kommune</strong>styret var fokus å endre alderen fra 12 til 14 år og følge av barn til<br />
sykehus m.m. som nevnt i punkt 2.3.5. Slik det er vedtatt gjelder dette imidlertid for hele punkt 2.3.<br />
Overfor arbeidstakerorganisasjonene er det foreslått at dette bare skal gjelde for punkt 2.3.5, og<br />
2.3.2 ved kontroll helsestasjon, BUP og PPT.<br />
Delta har uttalt følgende:<br />
Hovedpunkt 2.3 – Permisjon i forbindelse med barn under 14 år – har flere underpunkter, men etter Deltas<br />
mening er de fleste underpunkter klart rettet mot små barn, (tilvenning barnehage, følge første skoledag<br />
osv.)<br />
Underpunkt 2.3.2 Kontroll helsestasjon, BUP og PPT – står igjen som eneste punkt hvor det er mulighet<br />
for ansatte å søke permisjon for følge av barn til de fyller 14 år, i tillegg til underpunkt 2.3.5.<br />
Når det gjelder kontakt med helsestasjon og PPT kan antakelig mye kontakt skje med hjelpeapparat lokalt i<br />
<strong>Bindal</strong>, når det gjelder BUP, er tilbudet på Kolvereid eller i Namsos.<br />
Delta vil her bemerke at arbeidsgiver bør støtte den ansatte i en kanskje vanskelig livssituasjon, og innvilge<br />
permisjon med lønn inntil barnet fyller 14 år. Er man for eksempel i behov for hjelp fra BUP i alderen 12<br />
til 14 år er nok foreldrene en viktig brikke her.<br />
Delta viser igjen til vår uttalelse datert 2.6.20<strong>09</strong> til permisjonsreglementet, hvor vi peker på ansattes ulike<br />
livsfaser og behov for fleksibilitet for de som trenger det…. Vi har ikke mottatt noen dokumentasjon på at<br />
det er utstrakt bruk av permisjon i slike tilfeller, men går ut fra at det ikke er mange søknader pr. år.<br />
Delta vil ut fra ovennevnte foreslå at 14 års grense også beholdes for underpunkt 2.3.2 som da kan lyde:<br />
2.3.2 Kontroll helsestasjon, BUP og PPT.<br />
For kontroll ved helsestasjon, BUP og PPT med barn gis det permisjon med lønn det nødvendige antall<br />
timer som går med til slik samtale. Forutsetter at fridag/fritid benyttes hvis dette er mulig. Permisjon med<br />
lønn kan gis til barnet fyller 14 år.”<br />
Utdanningsforbundet <strong>Bindal</strong> har i e-post 19.<strong>03</strong>.2010 uttalt følgende:<br />
Utdanningsforbundet har innsigelser mot planlagte endringer og ønsker at det vedtatte skal bestå. Vi føler<br />
at administrasjon overprøver <strong>kommune</strong>styret når de sender saken til ny behandling. Vi vet at mange<br />
ungdommer er knyttet opp til for eksempel. Bup, oppfølging av elever over 14 år med særskilte behov osv.<br />
Her vil en del ha behov for å være tilstede.<br />
Fagforbundet – avdeling 505 <strong>Bindal</strong> har i brev av 22.<strong>03</strong>.2010 bl.a. uttalt følgende:<br />
”Styret ser ingen dramatikk i denne innsnevringen.<br />
Styret er opptatt av at reglementet praktiseres likt i hele organisasjonen. Det virker som om at arbeidsgiver<br />
nå i 2010 har begynt å gi permisjon for deler av en arbeidsdag for reise til Namsos. Arbeidstakere har fått<br />
beskjed om å møte på jobb i 2 timer før avreise, eller etter legebesøket.<br />
Vi mener at arbeidstaker bør få permisjon for hele arbeidsdagen ved reise til Namsos pga<br />
reiseavstand/reisetid.<br />
Punkt 2.3.2.<br />
Når man skal møte PPT lokalt i <strong>Bindal</strong> eller besøke helsestasjonen i forbindelse med barn opp til 14 år, bør<br />
man også kunne få permisjon med lønn, istedenfor at det blir krevd av man tar avspasering.”<br />
Sykepleierforbundet har i e-post datert 31.<strong>03</strong>.2010 konkludert med følgende:<br />
Reglementet tar ikke spesielt hensyn til turnusarbeidere, noe som er generelt i samfunnet. Lover og regler<br />
er laget for de som bor og har tjeneste i nærheten, og som jobber dagtid. De fleste i pleie og omsorg jobber<br />
i turnus. Dette må arbeidsgivere være oppmerksomme på, og derfor legge forholdene til rette i størst mulig<br />
grad for arbeidstakerne. Det er stor forskjell på å få utført behandling/tjenester i nærheten kontra 14 mi<br />
unna.<br />
Turnusarbeidere må få tilnærmet like vilkår som dagarbeidere. Er du borte på behandling med perm med<br />
lønn i 6-8 timer eller mer, så bør arbeidsdagen inngå i dette, uansett hvilken vakt du har. De som jobber<br />
natt, før undersøkelse/sykehus må også ha forsvarlige vilkår uten å tape inntekt/bli trukket i lønn, for<br />
nødvendig behandling.<br />
I en tid hvor skruen hele tiden strammes til, så må vi ivareta det vi har av goder. Vi ønsker vind i seglan,<br />
positiv omtale og et godt omdømme.<br />
Vi trenger og rekruttering og arbeidskraft med kompetanse. Vi er i <strong>Bindal</strong>, har lange avstander, og vi<br />
behøver positive arbeidere som får enkel tilrettelegging for å fortsatt bo, trives og jobbe her.”
Side 3<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Når det gjelder sykepleierforbundets uttalelse som går på at reglementet ikke tar spesielt hensyn til<br />
turnusarbeidere og at dette er generelt i samfunnet, er det å nevne at turnusarbeidere i mange<br />
sammenhenger har andre regler og arbeidstid og får godtgjort dette ut fra sentrale bestemmelser.<br />
Noen ganger kan det imidlertid være behov og nødvendig å ta avgjørelser ut fra konkrete forhold<br />
uten at det finnes noe reglement for dette.<br />
Delta og Utdanningsforbundet foreslår begge at 14 år bør gjelde for de som er avhengig av besøk på<br />
helsestasjon, BUP og PPT (2.3.2.).<br />
Fagforbundet ser ingen dramatikk i innsnervingen om at grensen i 2.3.2 settes til 12 år, men ønsker<br />
ikke at arbeidstakere skal arbeide på dager for reise til Namsos (det som framgår av 2.6.2. om<br />
undersøkelse, behandling og kontroll sykehus).<br />
Når det gjelder forslaget fra Delta og Utdanningsforbundet om at 14 år bør gjelde for de som er<br />
avhengig av besøk på helsestasjon, BUP og PPT i punkt 2.3.2., foreslås det at dette synliggjøres og<br />
gjøres gjeldende i reglementet.<br />
Når det gjelder Fagforbundets ytring om at ansatt bør få fri med lønn hel dag for reise til Namsos er<br />
jeg ikke enig i dette. Det er blitt mer og mer vanlig at kontroll/undersøkelse på sykehus skjer både<br />
på ettermiddagstid og også noen ganger på kveldstid. Kan du arbeide i minimum 2 timer før eller<br />
etter sykehusbesøk, tannlegebesøk og lignende, og da hatt rimelig god tid på kjøring for å nå fram<br />
til avtalt time og hjem igjen, er det ikke urimelig at arbeidstaker gjør det. Den ansatte gis imidlertid<br />
høve til å avspasere disse timene for å ta hele dagen fri.<br />
Slik er ordningen praktisert den siste tiden uten at det foreligger noe konkret vedtak som avgrenser<br />
hvor mye fri med lønn det skal gis.<br />
De fleste arbeider deler av dagen ved besøk på sykehus og hos tannlege på ettermiddagstid, og dette<br />
bør konkretiseres i permisjonsreglementet.<br />
Under henvisning til ovenstående tilrås <strong>kommune</strong>stsyret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
I permisjonsreglementet vedtatt av <strong>kommune</strong>styret i møte 18.06.20<strong>09</strong>, sak 51, foretas følgende<br />
presisering/endring:<br />
1. Under pkt. 2.3.2 Kontroll helsestasjon, BUP og PPT gjelder permisjon for barn under 14 år.<br />
2. Ved undersøkelse, behandling og kontroll på sykehus, punkt 2.6.2., skal det arbeides minimum<br />
2 timer før eller etter sykehusbesøk dersom dette er mulig. Det skal da tas hensyn til nødvendig<br />
kjøretid. Arbeidstaker gis høve til å ta avspasering for å få fri hel dag.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 29.05.2010.<br />
Knut Toresen<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
423<br />
R<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: r:\r\s\s10\amu Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10<br />
ARBEIDSMILJØUTVALGET 14.06.2010 /10 Hallgeir Lian<br />
SENIORPOLITISKE TILTAK - REVISJON<br />
Kommunestyret vedtok i 2007, sak 3, følgende seniorpolitiske tiltak:<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har som hovedmål å forlenge yrkeskarrieren til sine ansatte slik at flest mulig når vanlig<br />
pensjonsalder (65/67 år).<br />
2. Tilrettelegging av arbeidsoppgaver.<br />
Når arbeidstaker fra 55 + ønsker det, tilbys en ekstra utviklingssamtale pr. år, med vurdering av behovet for endring<br />
av arbeidsoppgaver, individuell tilrettelegging, osv – som kan relateres til livsfasen.<br />
3. Ved ledighet i stillinger vurderes muligheten for ”retrettstilling”.<br />
4. Kompetanseutvikling.<br />
Seniorer inngår i opplærings- og kompetansetiltak på lik linje med øvrige ansatte. Arbeidsgiver tilbyr seniorkurs til<br />
alle ved 55 år og som ønsker dette.<br />
5. Høyere avlønning/ekstra ferie.<br />
Fra 62 år og frem til vanlig pensjonsalder (65/67 år) gis en lønnsøkning tilsvarende 4 % av årslønnen. Dette kommer<br />
i tillegg til ordinære lønnsreguleringer. Dette for å få et bedret pensjonsgrunnlag gjennom å stå i jobb lengst mulig<br />
frem til ordinær pensjonsalder. Ansatte som velger å ta ut AFP omfattes ikke av ordningen. Etter fylte 62 år gis en<br />
ekstra ferieuke.<br />
6. Ordningen iverksettes umiddelbart med unntak av punkt 5 som iverksettes med virkning fra 01.07.2007. Ordningen<br />
evalueres etter 2 år fra dato for vedtak.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Tiltakene ble vedtatt med bakgrunn i vår lønnspolitiske plan og hovedtariffavtalens bestemmelser<br />
med hovedmål å forlenge yrkeskarrieren til våre ansatte slik at flest mulig når vanlig pensjonsalder<br />
(65/67 år).<br />
Flere alternative tiltak ble vurdert som:<br />
- Tilrettelegging av arbeidsoppgaver<br />
- Høyere avlønning<br />
- Tilpasset arbeidstid<br />
- Tjenestefri med lønn<br />
- Kompetanseutvikling<br />
Tilrettelegging av arbeidsoppgaver<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.<br />
Side 2<br />
Ordningen med at de fra 55 år + tilbys en ekstra utviklingssamtale hvert år er ikke blitt benyttet i<br />
særlig grad. I utgangspunktet skal alle ha en utviklingssamtale i løpet av året, men dette har ikke<br />
vært gjennomført på alle avdelinger. Uansett er forholdene små og oversiktlig, og de som føler<br />
behov for utviklingssamtaler kan ta dette opp når det ønskes. Det som her vil være viktig å fokusere<br />
på er at forhold på arbeidsplassen kan tas opp uten først å gå til lege og være sykemeldt en periode.<br />
Høyere avlønning<br />
Ordningen med 4 % lønnsøkning etter fylte 62 år har kostet <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ca. kr 80.000 i året.<br />
En må imidlertid være klar over at ordningen på sikt påfører <strong>kommune</strong>n en langt større kostnad<br />
ettersom den ansatte får økt pensjonsgrunnlaget med 4 % til fylte 67 år, og denne økningen må<br />
<strong>kommune</strong>n betale på hvert år så lenge den ansatte mottar pensjon. Dette kan fort bli mye penger.<br />
Her kan et alternativ være at lønnstillegget utbetales som ”bonus for ikke ha gått av siste år” og ikke<br />
legges på lønnen og gjør den pensjonsgivende. Flere <strong>kommune</strong>r i Nordland har nå en slik praksis.<br />
Samtidig er det viktig å ha med seg at ordningen samtidig blir langt mindre attraktiv enn dagens<br />
ordning.<br />
Tilpasset arbeidstid<br />
Dette alternativet ble ikke vedtatt, men forslaget gikk ut på at de fra fylte 62 år gis anledning til å<br />
søke om redusert arbeidstid uten redusert lønn, for eksempel 80 % arbeid med 100 % lønn,<br />
eventuelt 10 % arbeidstid til fri disposisjon uten at lønnen reduseres. Dette gjelder for 100 %-<br />
stillinger.<br />
Da det mange steder er vanskelig å skaffe vikarer er dette sannsynligvis ingen god ordning.<br />
Tjenestefri med lønn<br />
Ordningen med en ukes ekstra ferie fra fylte 62 år er godt mottatt. Noen av de eldre arbeidstakerne<br />
synes imidlertid at det blir vel mye ferie og har av og til problemer med å få avviklet all ferien.<br />
Kompetanseutvikling<br />
Det ble vedtatt å tilby alle over 55 år seniorkurs. Dette ble praktisert første året etter at tiltakene ble<br />
vedtatt. Dette resulterte i at ingen ønsket seniorkurs, og vi fikk tilbakemeldinger på at dette ble<br />
dårlig mottatt da det var en fornærmelse å tilby 55-åringer slike kurs.<br />
Har ordningen hatt noen effekt<br />
Ved inngangen til 2010 hadde <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> 15-personer (10,3 årsverk) født i 1948 og tidligere.<br />
Det er vanskelig å se om de tiltak som ble vedtatt har hatt noen effekt. I henhold til KLP hadde<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ved inngangen til 2007 ingen AFP-pensjonister. Det er vanlig å regne at en AFPpensjonist<br />
koster <strong>kommune</strong>n kr 180.000 i året. Ved inngangen til inneværende år hadde vi 5<br />
personer, noe som er forholdsvis mange. I 20<strong>09</strong> utgjorde dette en kostnad for <strong>kommune</strong>n på kr<br />
514.799, og kostnaden i 2010 er anslått til kr 540.000. Kommunen valgte for noen år siden graden<br />
av selvrisiko, og valgte da å innbetale til KLP etter en utjevningsordning. Det kan se ut som å ha<br />
vært et riktig valg for oss å være med i utjevnings-fellesskapet slik situasjonen i dag er, og at vi har<br />
”tjent” på dette.<br />
Hovedmålsettingen er som nevnt foran å forlenge yrkeskarrieren til våre ansatte. I forbindelse med<br />
IA-avtalen (inkluderende arbeidsliv) fokuseres det på sykefraværsoppfølging og tilrettelegging for å<br />
motivere ansatte til å være på jobb for at restarbeidsevnen kan utnyttes i størst mulig grad. <strong>Bindal</strong><br />
<strong>kommune</strong> har i alle år hatt lite korttidsfravær og høgt langtidsfravær. Mange er av den oppfatning at<br />
det kun er de første 16 dagene <strong>kommune</strong>n betaler lønn til den som ikke er i arbeid, og man tenker<br />
ikke på at det for resten av sykelønnsåret betales pensjonsutgifter og arbeidsgiveravgift av<br />
sykelønnen.<br />
Alle arbeidstakerorganisasjoner samt rådet for funksjonshemmede og eldre er bedt om å komme<br />
med innspill til de seniorpolitiske retningslinjene.
Side 3<br />
Fagforbundet har i brev av 31. mai 2010 uttalt følgende:<br />
”Fagforbundet <strong>Bindal</strong> støtter <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s arbeid for å få eldre arbeidstakere som ønsker det til å stå<br />
lenger i arbeid.<br />
Nåværende tiltak ble vedtatt av <strong>kommune</strong>styret i januar 2007. Fagforbundet <strong>Bindal</strong> etterlyser en<br />
oppsummering av hvilke erfaringer som er gjort i tiden som er gått.<br />
I punkt 2 i vedtaket fra 2007 tilbys arbeidstakere over 55 individuell tilrettelegging av arbeidsoppgaver.<br />
Styret i Fagforbundet <strong>Bindal</strong> er kjent med at flere arbeidstakere som går i turnus ønsker å slipp å måtte<br />
arbeide ekstrahelg i tillegg til hver 3. helg. Fagforbundet <strong>Bindal</strong> vil foreslå at dette kommer inn som en<br />
konkret rettighet.”<br />
Når det gjelder Fagforbundets forslag har det så langt vært praktisert at de som har bedt om en<br />
ekstra utviklingssamtale har fått det for å drøfte bl.a. å arbeide ekstrahelg i tillegg til hver 3. helg.<br />
Den enkelte arbeidstaker er gitt individuell behandling ut fra denne samtalen.<br />
En mulighet for å stå lenger i jobb kan være å ta ut delvis AFP. Betingelsen er at arbeidsgiver<br />
godkjenner dette og at vedkommende reduserer sin stilling med minst 10 %. Reglene om pensjon er<br />
vanskelig, og det foreslås tatt inn et nytt punkt om at det minst annethvert år arrangeres en temadag<br />
om pensjon der den ansatte får høve til å møte KLP eller Statens Pensjonskasse for å stille spørsmål<br />
om sin egen pensjon. I dette ligger en håndsrekning til de som ikke klarer/ønsker å fortsette i full<br />
stilling, men ikke vil slutte helt.<br />
Det foreslås at alderen på 55 år i punkt 4 om seniorkurs endres til 62 år.<br />
Under henvisning til ovenstående tilrås arbeidsmiljøutvalget å be <strong>kommune</strong>styret å fatte følgende<br />
v e d t a k :<br />
Ordningen med seniorpolitiske tiltak vedtatt av <strong>kommune</strong>styret 14.2.2007, sak 3, videreføres inntil<br />
videre med følgende endring:<br />
a) I punkt 4 endres 55 år til 62 år for de som tilbys seniorkurs.<br />
b) Punkt 6 utgår og erstattes med følgende nytt punkt 6: ”Det legges opp til temadager med<br />
KLP/Statens Pensjonskasse hvor ansatte gis høve til å stille spørsmål om pensjon, AFPpensjon<br />
og delvis uttak av pensjon.”<br />
Ordningen evalueres innen utgangen av 2012.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 29.05.2010<br />
Knut Toresen<br />
rådmann<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
<strong>25</strong>0<br />
& 00<br />
J.<strong>nr</strong>: /10 D: F://raadm/s/s10/kst Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 Wenche Næsvold<br />
REGLEMENT FOR FINANSFORVALTNING<br />
Kommunal- og regionaldepartementet fastsatte 9.6.20<strong>09</strong>, med hjemmel i <strong>kommune</strong>lovens § 52 <strong>nr</strong><br />
2, ny forskrift om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning. Forskriften avløser<br />
tidligere forskrift av 5.3.2001. Den nye forskriften trer i kraft fra 1. juli 2010.<br />
Finansforskriften gjelder for <strong>kommune</strong>sektoren, herunder også for kommunale foretak og<br />
interkommunale virksomheter og samarbeidsordninger etter <strong>kommune</strong>lovens § 11 og § 27. Den<br />
såkalte Terra-saken var en vesentlig premiss for at departementet satte fokus på finansforvaltningen<br />
i <strong>kommune</strong>ne og gjennomførte innskjerpinger gjennom ny forskrift.<br />
I forhold til den gamle forskriften, setter de nye bestemmelsene større fokus på at<br />
<strong>kommune</strong>styret selv skal gi regler for finansforvaltningen i <strong>kommune</strong>n, herunder at <strong>kommune</strong>styret<br />
selv må ta stilling til hvordan <strong>kommune</strong>ns finansreglement skal utformes i tråd med bestemmelsene<br />
i <strong>kommune</strong>loven og forskriften. Av dette følger at <strong>kommune</strong>styret selv skal ta stilling til krav til<br />
avkastning og hvor stor risiko <strong>kommune</strong>n kan påta seg (innenfor <strong>kommune</strong>lovens rammer, jfr § 52<br />
<strong>nr</strong> 3). Det ligger for øvrig til grunn at <strong>kommune</strong>styret fastsetter et reglement med klare fullmakter til<br />
rådmannen til å forestå finansforvaltningen på vegne av <strong>kommune</strong>styret.<br />
I forhold til gammelt reglement er det nå også nytt at <strong>kommune</strong>styret skal vedta finansreglementet<br />
minst en gang i hver <strong>kommune</strong>styreperiode.<br />
Nytt reglement legger også større vekt på rapporteringen, jfr forskriftens §§ 6 og 7.<br />
Finansreglementet skal også være gjenstand for kvalitetssikring av uavhengig instans med<br />
kunnskap om finansforvaltning. KomRevTrøndelag er vår uavhengige instans, og uttalelse fra dem<br />
legges fram i møtet.<br />
Jeg tilrår <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k:<br />
Rådmannens forslag til nytt finansreglement for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> godkjennes.<br />
Reglementet iverksettes fra 01.07.2010, med hjemmel i ny finansforskrift av <strong>09</strong>.06.20<strong>09</strong>.<br />
Tidligere reglement vedtatt i k-sak 96/02 utgår fra samme tidspunkt.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 31.05.2010<br />
Knut Toresen<br />
Wenche Næsvold<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
Reglement for<br />
finansforvaltning<br />
Vedtatt av <strong>kommune</strong>styret……….<br />
1
REGLEMENT FOR FINANSFORVALTNING<br />
1. Finansreglementets virkeområde ...........................................................................................3<br />
1.1 Hensikten med reglementet ..............................................................................................3<br />
1.2 Hvem reglementet gjelder for............................................................................................3<br />
2. Hjemmel og gyldighet...............................................................................................................3<br />
2.1 Hjemmel ...............................................................................................................................3<br />
2.2 Gyldighet ..............................................................................................................................3<br />
3. Forvaltning og forvaltningstyper..............................................................................................3<br />
4. Formålet med <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning........................................................................4<br />
5. Generelle rammer og begrensninger.....................................................................................4<br />
6. Forvaltning av overskuddslikviditet og andre midler beregnet for driftsformål ................5<br />
6.1. Innskudd i bank ..................................................................................................................5<br />
6.2. Andeler i pengemarkedsfond...........................................................................................5<br />
6.3. Direkte eie av verdipapirer ...............................................................................................6<br />
6.4. Rapportering.......................................................................................................................6<br />
7. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige finansieringsavtaler....................6<br />
7.1. Vedtak om opptak av lån ..................................................................................................6<br />
7.2. Valg av låneinstrumenter..................................................................................................7<br />
7.3. Tidspunkt for låneopptak ..................................................................................................7<br />
7.4. Konkurrerende tilbud.........................................................................................................7<br />
7.5. Valg av rentebindingsperiode – bruk av sikringsinstrumenter....................................7<br />
7.6. Størrelse på enkeltlån – spredning av låneopptak .......................................................8<br />
7.7. Rapportering.......................................................................................................................8<br />
8. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva...................................................8<br />
8.1 Langsiktige finansielle aktiva - definisjon ........................................................................8<br />
8.2 Formål...................................................................................................................................8<br />
8.3 Investeringsrammer............................................................................................................9<br />
9. Konstateringer av avvik og vurdering og kvalitetssikring av finansiell risiko ...................9<br />
9.1 Konstatering av avvik .........................................................................................................9<br />
9.2 Risikovurderinger ................................................................................................................9<br />
9.3 Kvalitetssikring.....................................................................................................................9<br />
2
1. Finansreglementets virkeområde<br />
1.1 Hensikten med reglementet<br />
Reglementet skal gi rammer og retningslinjer for <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
Reglementet utgjør en samlet oversikt over de rammer og begrensninger som gjelder,<br />
og underliggende fullmakter/instrukser/rutiner skal hjemles i reglementet. Reglementet<br />
definerer de avkastnings- og risikonivå som er akseptable for plassering og forvaltning<br />
av likvide midler og midler beregnet for driftsformål, opptak av lån/gjeldsforvaltning og<br />
plassering og forvaltning av langsiktige finansielle aktiva.<br />
1.2 Hvem reglementet gjelder for<br />
Reglementet gjelder for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>. Reglementet gjelder også for virksomhet i<br />
kommunale foretak etter <strong>kommune</strong>loven kapittel 11 og interkommunalt samarbeid etter<br />
<strong>kommune</strong>loven § 27. I den grad disse virksomhetene har en egen finansforvaltning skal<br />
denne utøves i tråd med dette reglementet.<br />
2. Hjemmel og gyldighet<br />
2.1 Hjemmel<br />
Dette reglementet er utarbeidet på bakgrunn av:<br />
• Lov om <strong>kommune</strong>r og fylkes<strong>kommune</strong>r av <strong>25</strong>. september 1992, § 52.<br />
• Ny forskrift om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs finansforvaltning fastsatt av KRD<br />
9.juni 20<strong>09</strong>.<br />
2.2 Gyldighet<br />
Reglementet trer i kraft fra og med 01.07.2010. Finansreglementet skal vedtas minst én<br />
gang i hver <strong>kommune</strong>styreperiode.<br />
Dette reglementet erstatter alle tidligere regler og instrukser som <strong>kommune</strong>styret eller<br />
annet politisk organ har vedtatt for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s finansforvaltning.<br />
3. Forvaltning og forvaltningstyper<br />
I samsvar med bestemmelsene i forskriften om <strong>kommune</strong>rs og fylkes<strong>kommune</strong>rs<br />
finansforvaltning skal reglementet omfatte forvaltningen av alle <strong>kommune</strong>ns finansielle<br />
aktiva (plasseringer) og passiva (rentebærende gjeld). Gjennom dette finansreglementet<br />
er det vedtatt målsettinger, strategier og rammer for:<br />
• Forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål.<br />
• Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige finansieringsavtaler<br />
3
4. Formålet med <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning<br />
Definisjoner:<br />
Driftslikviditet: Likviditet (inkl trekkrettigheter) som minst er like stor som forventet<br />
likviditetsbehov i de neste 3 mnd. All likviditet utover dette er overskuddslikviditet.<br />
Finansforvaltningen har som overordnet formål å sikre en rimelig avkastning samt<br />
stabile og lave netto finansieringskostnader for <strong>kommune</strong>ns aktiviteter innenfor definerte<br />
risikorammer.<br />
Dette søkes oppnådd gjennom følgende delmål:<br />
1. Kommunen skal til en hver tid ha likviditet til å dekke løpende forpliktelser.<br />
2. Plassert overskuddslikviditet skal over tid gi en god og konkurransedyktig<br />
avkastning innenfor definerte krav til likviditet og risiko, hensyntatt tidsperspektiv<br />
på plasseringene.<br />
3. Lånte midler skal over tid gi lavest mulig totalkostnad innenfor definerte krav til<br />
refinansieringsrisiko og renterisiko, hensyntatt behov for forutsigbarhet i<br />
lånekostnader.<br />
5. Generelle rammer og begrensninger<br />
- Kommunestyret skal selv gjennom fastsettelse av dette finansreglement, ta stilling<br />
til hva som er tilfredsstillende avkastning og vesentlig finansielle risiko, jfr.<br />
Kommunelovens § 52.<br />
- Reglementet skal baseres på <strong>kommune</strong>ns egen kunnskap om finansielle<br />
markeder og instrumenter.<br />
- Rådmannen skal fortløpende vurdere egnetheten av reglementets forskjellige<br />
rammer og begrensninger, og om disse på en klar og tydelig måte sikrer at<br />
kapitalforvaltningen utøves forsvarlig i forhold til de risikoer <strong>kommune</strong>n er<br />
eksponert for.<br />
- Det tilligger rådmannen å inngå avtaler i overensstemmelse med dette<br />
reglementet.<br />
- Det tilligger rådmannen med hjemmel i dette finansreglement, å utarbeide<br />
nødvendige fullmakter/instrukser/rutiner for de enkelte forvaltningsformer som er i<br />
overensstemmelse med <strong>kommune</strong>ns overordnede økonomibestemmelser.<br />
- Finansielle instrumenter og/eller produkter som ikke er eksplisitt tillatt brukt<br />
gjennom dette reglementet, kan ikke benyttes i <strong>kommune</strong>ns finansforvaltning.<br />
Konkrete rammer for forvaltning av henholdsvis <strong>kommune</strong>ns midler til driftsformål<br />
(inkl.overskuddslikviditet) og gjeldsporteføljen omtales i fortsettelsen hver for seg.<br />
4
6. Forvaltning av ledig likviditet og andre midler beregnet for driftsformål<br />
Rådmannen gis fullmakt til å plassere <strong>kommune</strong>ns midler til driftsformål (herunder ledig<br />
likviditet) i bankinnskudd, pengemarkedsfond og rentebærende verdipapirer med kort<br />
løpetid. Alle plasseringer skal gjøres i norske kroner (NOK).<br />
Kommunen kan inngå rammeavtale for å ivareta det løpende behov for banktjenester.<br />
Det kan gjøres avtale om trekkrettighet. Kommunens driftslikviditet skal som hovedregel<br />
plasseres i <strong>kommune</strong>ns hovedbank, eventuelt supplert med brukskonti i andre spareeller<br />
forretningsbanker.<br />
Overskuddslikviditet kan plasseres etter følgende retningslinjer:<br />
6.1. Innskudd i bank<br />
For bankinnskudd gjelder følgende begrensninger:<br />
a) Tidsbinding kan ikke avtales for en periode på mer enn 2 år<br />
b) Et enkelt innskudd med tidsbinding kan ikke utgjøre mer enn NOK 10 mill<br />
6.2. Andeler i pengemarkedsfond<br />
For plassering i pengemarkedsfond gjelder følgende:<br />
a) Midler kan kun plasseres i fond forvaltet av selskap med bred verdipapirforvaltning og<br />
som inngår som en del av anerkjent institusjon/finanskonsern.<br />
b) Det skal kun plasseres i fond med rentefølsomhet kortere enn 12 måneder.<br />
c) Ingen enkeltpapirer skal ha lavere kredittrating enn BBB- (”investment grade”) på<br />
investeringstidspunktet, eller vurdert av forvalter til å ha minimum tilsvarende<br />
kredittkvalitet.<br />
d) Porteføljen i aktuelle pengemarkedsfond kan bestå av papirer med inntil 20 %<br />
BISvekt, herunder:<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av den norske stat.<br />
- Rentebærende NOK denominerte papirer utstedt eller garantert av OECD/EØS sone A<br />
stater.<br />
- Obligasjoner med fortrinnsrett<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av norske statsforetak.<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av norske <strong>kommune</strong>r eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>r.<br />
- Rentebærende papirer, i form av ”senior” sertifikat – og obligasjonslån, utstedt eller<br />
garantert av norske banker eller kredittinstitusjoner.<br />
e) Det kan ikke plasseres midler i pengemarkedsfond som inneholder<br />
industriobligasjoner eller ansvarlige lån.<br />
f) Det skal ikke være begrensninger på uttaksretten i fondene som benyttes, og midlene<br />
skal alltid være tilgjengelige på få dager.<br />
g) Det kan ikke plasseres mer enn NOK 1 mill i et enkelt pengemarkedsfond<br />
h) Samlet gjennomsnittlig løpetid for kreditten i et enkelt pengemarkedsfond skal ikke<br />
overstige 1,5 år.<br />
5
6.3. Direkte eie av verdipapirer<br />
For direkte plassering i rentebærende papirer gjelder følgende:<br />
a) Det skal kun plasseres i rentebærende papirer med kortere løpetid enn 12 måneder til<br />
endelig forfall.<br />
b) Ingen enkeltpapirer skal ha lavere kredittrating enn BBB- (”investment grade”) på<br />
investeringstidspunktet, eller vurdert av forvalter til å ha minimum tilsvarende<br />
kredittkvalitet.<br />
c) Papirene kan ha inntil 20 % BIS-vekt, og kan bestå av:<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av den norske stat.<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av norske statsforetak.<br />
- Rentebærende papirer utstedt eller garantert av norske <strong>kommune</strong>r eller<br />
fylkes<strong>kommune</strong>r.<br />
- Rentebærende papirer, i form av ”senior” sertifikat – og obligasjonslån, utstedt eller<br />
garantert av norske banker eller kredittinstitusjoner.<br />
c) Det kan ikke plasseres midler direkte i industriobligasjoner, ansvarlige lånekapital,<br />
fondsobligasjoner, grunnfondsbevis eller aksjer.<br />
d) Ingen enkeltplassering i rentebærende papirer kan utgjøre mer enn NOK 1 mill.<br />
Unntatt fra denne begrensningen er plasseringer i statspapirer.<br />
6.4. Rapportering<br />
Rådmannen skal i forbindelse med tertialrapportering pr 30. april og pr 31. august, legge<br />
frem rapporter for <strong>kommune</strong>styret som viser status for forvaltningen av ledig likviditet og<br />
andre midler beregnet for driftsformål. I tillegg skal rådmannen etter årets utgang legge<br />
frem en rapport for <strong>kommune</strong>styret som viser utviklingen gjennom året og status ved<br />
utgangen av året. I tillegg skal rådmannen legge frem en egen rapport for<br />
<strong>kommune</strong>styret som viser utviklingen gjennom året og status ved utgangen av året.<br />
Denne rapporten bør legges frem i første ordinære <strong>kommune</strong>styremøte etter nyttår.<br />
Rapporten skal minimum angi følgende:<br />
• Fordeling på de ulike plasseringsalternativer/typer aktiva i kroner<br />
(markedsverdier) og i prosent av de samlede midler til driftsformål.<br />
• Egne rentebetingelser sammenlignet med markedsrenter<br />
• Rådmannens kommentarer knyttet til sammensetning,<br />
rentebetingelser/avkastning, vesentlige markedsendringer og endring i<br />
risikoeksponering.<br />
• Rådmannens beskrivelse og vurdering av avvik mellom faktisk forvaltning og<br />
rammene i finansreglementet.<br />
7. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns gjeldsportefølje og øvrige finansieringsavtaler<br />
7.1. Vedtak om opptak av lån<br />
Kommunestyret fatter vedtak om opptak av nye lån i budsjettåret. Slikt vedtak skal som<br />
minimum angi:<br />
6
• Lånebeløp<br />
Med utgangspunkt i <strong>kommune</strong>styrets vedtak har rådmannen fullmakt til å gjennomføre<br />
låneopptak, herunder godkjenne lånevilkårene, og for øvrig forvalte kommunale innlån<br />
etter de retningslinjer som framgår av dette reglementet, og i tråd med bestemmelsene i<br />
Kommunelovens § 50 om låneopptak. Rådmannens fullmakt innebærer også fullmakt til<br />
opptak av nye lån til refinansiering av eksisterende gjeld. Kommunens gjeldsbrev skal<br />
undertegnes av ordfører.<br />
7.2. Valg av låneinstrumenter<br />
Det kan kun tas opp lån i norske kroner.<br />
Lån kan tas opp som direkte lån i offentlige og private finansinstitusjoner, samt i<br />
livselskaper.<br />
Det er også adgang til å legge ut lån i sertifikat- og obligasjonsmarkedet. Lån kan tas<br />
opp som åpne serier (rammelån) og uten avdrag (bulletlån).<br />
Finansiering kan også skje gjennom finansiell leasing.<br />
7.3. Tidspunkt for låneopptak<br />
Låneopptakene skal vurderes opp mot likviditetsbehov, vedtatt investeringsbudsjett,<br />
forventninger om fremtidig renteutvikling og generelle markedsforhold.<br />
7.4. Konkurrerende tilbud<br />
Låneopptak skal søkes gjennomført til markedets gunstigste betingelser. Det skal<br />
normalt innhentes minst 2 konkurrerende tilbud fra aktuelle långivere. Prinsippet kan<br />
fravikes ved låneopptak i statsbank (f.eks startlån i Husbanken).<br />
7.5. Valg av rentebindingsperiode – bruk av sikringsinstrumenter<br />
Styring av låneporteføljen skal skje ved å optimalisere låneopptak og<br />
rentebindingsperiode i forhold til oppfatninger om fremtidig renteutvikling og innenfor et<br />
akseptabelt risikonivå gitt et overordnet ønske om forutsigbarhet og stabilitet i<br />
lånekostnader.<br />
Forvaltningen legges opp i henhold til følgende;<br />
- Gjeldsporteføljen kan ha en fastrenteandel på maksimum <strong>25</strong> % (lån med<br />
rentebinding 1 år frem i tid og over).<br />
For å oppnå ønsket rentebinding, gis det anledning til å ta i bruk framtidige renteavtaler<br />
og rentebytteavtaler (SWAP). Rentesikringsinstrumentene kan benyttes i den hensikt å<br />
endre renteeksponeringen for <strong>kommune</strong>ns lånegjeld. Forutsetninger for å gå inn i slike<br />
kontrakter skal være at en totalvurdering av renteforventninger og risikoprofil på et gitt<br />
tidspunkt tilsier at slik endring er ønskelig.<br />
7
7.6. Størrelse på enkeltlån – spredning av låneopptak<br />
Forvaltningen legges opp i henhold til følgende;<br />
a) Låneporteføljen skal bestå av færrest mulig lån, dog slik at refinansieringsrisikoen ved<br />
ordinære låneforfall begrenses.<br />
b) Under ellers like forhold vil det være formålstjenlig at <strong>kommune</strong>n fordeler<br />
låneopptakene på flere lånegivere.<br />
7.7. Rapportering<br />
Rådmannen skal i forbindelse med tertialrapportering pr 30. april og pr 31. august<br />
rapportere på status for gjeldsforvaltningen. I tillegg skal rådmannen etter årets utgang<br />
rapportere til <strong>kommune</strong>styret på utviklingen gjennom året og status ved utgangen av<br />
året. I tillegg skal rådmannen legge frem en egen rapport for <strong>kommune</strong>styret som viser<br />
utviklingen gjennom året og status ved utgangen av året. Denne rapporten bør legges<br />
frem i første ordinære <strong>kommune</strong>styremøte etter nyttår.<br />
For gjeldsforvaltningen skal det rapporteres om følgende:<br />
• Opptak av nye lån (inkl. avtaler om finansiell leasing) så langt i året.<br />
• Konvertering av eldre lån så langt i året.<br />
• Sammensetning og verdi av låneporteføljen fordelt på de ulike typer passiva<br />
• Løpetid for passiva og gjennomsnittlig rentebinding<br />
• Egne rentebetingelser sammenlignet med markedsbetingelser<br />
• Rådmannens kommentarer knyttet til endring i risikoeksponering, gjenværende<br />
rentebinding og rentebetingelser i forhold til <strong>kommune</strong>ns økonomiske situasjon og<br />
situasjonen i lånemarkedet, samt forestående finansierings-/refinansieringsbehov.<br />
• Rådmannens beskrivelse og vurdering av avvik mellom faktisk forvaltning og<br />
rammene i finansreglementet<br />
8. Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva<br />
8.1 Langsiktige finansielle aktiva - definisjon<br />
Med langsiktige finansielle aktiva menes midler som ikke er utslagsgivende på<br />
<strong>kommune</strong>ns tjenesteproduksjon på kort sikt.<br />
8.2 Formål<br />
Forvaltning av <strong>kommune</strong>ns langsiktige finansielle aktiva har som formål å sikre en<br />
langsiktig avkastning som kan bidra til å gi innbyggerne i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> et godt<br />
tjenestetilbud. Det styres etter en rullerende investeringshorisont på 5 år, samtidig som<br />
en søker en rimelig årlig bokført avkastning.<br />
8
8.3 Investeringsrammer<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har ikke rammer for plassering av langsiktige finansielle aktiva.<br />
Dersom <strong>kommune</strong>n på et fremtidig tidspunkt har til hensikt å etablere forvaltning av<br />
langsiktige finansielle aktiva, vil dette finansreglement bli oppjustert med nødvendige og<br />
tilstrekkelige rammer og retningslinjer for slik forvaltning. Det endrede finansreglement<br />
vil bli vedtatt av <strong>kommune</strong>styret før oppstart av forvaltning av langsiktige finansielle<br />
aktiva.<br />
9. Konstateringer av avvik og vurdering og kvalitetssikring av finansiell risiko<br />
9.1 Konstatering av avvik<br />
Ved konstatering av avvik mellom faktisk finansforvaltning og finansreglementets<br />
rammer, skal slikt avvik umiddelbart lukkes. Avviket slik det har fremstått, og eventuelt<br />
økonomisk konsekvens av avviket dersom dette er større enn NOK 1 mill, skal uten<br />
ugrunnet opphold rapporteres til <strong>kommune</strong>styret sammen med forslag til rutineendringer<br />
som vil redusere sannsynligheten for slikt avvik i fremtiden.<br />
Dersom den konstaterte økonomiske konsekvens av avviket er mindre enn NOK 1 mill,<br />
kan slik rapportering utestå til neste ordinære finansrapportering til <strong>kommune</strong>styret.<br />
9.2 Risikovurderinger<br />
Det skal til hver rapportering til <strong>kommune</strong>styret gjøres følgende atskilte risikovurderinger:<br />
• Renterisikoen for plasseringer av ledig likviditet og andre midler beregnet for<br />
driftsformål og gjeldsporteføljen sett i sammenheng<br />
• En ”netto” gjeldsbetraktning som viser <strong>kommune</strong>ns regnskapsmessige renterisiko<br />
angitt i NOK ved en 1 %-andel generell endring i rentekurven.<br />
9.3 Kvalitetssikring<br />
Finansforskriften pålegger <strong>kommune</strong>styret å la uavhengig kompetanse vurdere om<br />
finansreglementet legger rammer for en finansforvaltning som er i tråd med<br />
<strong>kommune</strong>lovens regler og reglene i finansforskriften. I tillegg skal uavhengig<br />
kompetanse vurdere rutinene for vurdering og håndtering av finansiell risiko, og rutiner<br />
for å avdekke avvik fra finansreglementet.<br />
Rådmannen delegeres ansvar for at slike vurderinger innhentes, eksternt eller gjennom<br />
<strong>kommune</strong>revisjonen. Det rapporteres på utført kvalitetssikring av rutinene som del av<br />
den årlige rapporteringen.<br />
Kvalitetssikring av finansreglementet skal finne sted ved hver endring av reglementet, og<br />
før <strong>kommune</strong>styret vedtar nytt, endret finansreglement. I denne sammenheng skal det<br />
også rapporteres på utført kvalitetssikring av rutinene.<br />
9
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
MØTEBOK<br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: Felle\r\s\s1 Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 Knut Toresen<br />
SAMARBEIDSAVTALE – FELLES DRIFT AV IT-TJENESTER<br />
Kommunene i regionen har i løpet av årene investert i en rekke felles IT-systemer. I hovedsak er servere<br />
og ansvar for oppfølging blitt lagt til IT-avdelingen i Brønnøy <strong>kommune</strong>. Samarbeidet om en felles<br />
driftstjeneste rundt disse IT-systemene, er nå planlagt formalisert i en samarbeidsavtale.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>styre vedtok i k-sak 32/10 generell mal for samarbeidsavtaler. Denne malen brukes<br />
som utgangspunkt for samarbeidet om felles drift av IT-tjenester. Brønnøy <strong>kommune</strong> vil være<br />
verts<strong>kommune</strong>n, mens <strong>kommune</strong>ne <strong>Bindal</strong>, Vega, Vevelstad og Sømna, samt Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd<br />
vil være samarbeidsparter.<br />
I vedlagte forslag til avtale avklares blant annet formål, varighet, oppgaver, administrasjon, delegasjon,<br />
økonomi og rapportering.<br />
Avtalen dreier seg om drifting av IT-systemer:<br />
• Gerica (pleie- og omsorg – <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> er ikke med på denne)<br />
• Notes (mailsystemet)<br />
• KIP (hjemmesider)<br />
• Geodata<br />
• Infrastruktur<br />
• Ephorte<br />
Samarbeids<strong>kommune</strong>ne dekker sine utgifter forskuddsvis. Den samlede utgiften for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
utgjør for 2010 kr. 222.959.-. Dette er utgifter som eksisterer pr. i dag.<br />
Selv om det er vedtatt en mal for administrativt samarbeid, skal alle nye avtaler behandles av<br />
<strong>kommune</strong>styret.<br />
Rådmannens forslag til<br />
vedtak:<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> inngår med hjemmel i <strong>kommune</strong>lovens kap. 5, §§ 28 – 28k, avtale om felles drift av<br />
IT-tjenester med Brønnøy <strong>kommune</strong>, Sømna <strong>kommune</strong>, Vega <strong>kommune</strong>, Vevelstad <strong>kommune</strong> og Sør-<br />
Helgeland regio<strong>nr</strong>åd.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 02.06.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
SAMARBEIDSAVTALE<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>, Brønnøy <strong>kommune</strong>, Sømna <strong>kommune</strong>, Vega <strong>kommune</strong>,<br />
Vevelstad <strong>kommune</strong> og Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd har med hjemmel i<br />
<strong>kommune</strong>lovens kap. 5, §§ 28 – 28k, inngått avtale om felles drift av ITtjenester.<br />
1 Allmenne bestemmelser<br />
1.1 Parter<br />
Brønnøy <strong>kommune</strong> (heretter kalt verts<strong>kommune</strong>n), organisasjons<strong>nr</strong>. <strong>964</strong> <strong>983</strong> 291 <strong>MVA</strong><br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> (heretter kalt samarbeids<strong>kommune</strong>n), organisasjons<strong>nr</strong>. <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong><br />
Sømna <strong>kommune</strong> (heretter kalt samarbeids<strong>kommune</strong>n), organisasjons<strong>nr</strong>. 944 810 277<br />
Vega <strong>kommune</strong> (heretter kalt samarbeids<strong>kommune</strong>n), organisasjons<strong>nr</strong>. 941 017 9<strong>75</strong><br />
og<br />
og<br />
og<br />
og<br />
Vevelstad <strong>kommune</strong> (heretter kalt samarbeids<strong>kommune</strong>n), organisasjons<strong>nr</strong>. 940 651 <strong>03</strong>4<br />
Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd (heretter kalt samarbeids<strong>kommune</strong>n),<br />
organisasjons<strong>nr</strong>. 974 789 353<br />
Verts<strong>kommune</strong>n og samarbeids<strong>kommune</strong>ne utgjør ”deltaker<strong>kommune</strong>ne”.<br />
og<br />
1.2 Formål<br />
Formålet med samarbeidet er felles driftstjeneste av enkelte IT-systemer som sikrer<br />
brukerne i deltaker<strong>kommune</strong>ne (innbyggere, ansatte og <strong>kommune</strong>ns ansvarlige organer)<br />
tilgang til rett tjeneste til rett tid og til lavest mulig kostnad.<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 1 av 6 sider
1.3 Varighet<br />
Avtalen gjelder i minimum to år, fra 01.07.2010 – 30.06.2012. – Avtalen løper videre for<br />
ytterligere to år om gangen dersom den ikke sies opp innen 01.07.2011. Se for øvrig<br />
bestemmelse om uttreden av avtalen, punkt 6.1.<br />
1.4 Oppgaver til felles IT-drift<br />
Det ansvar og de oppgaver som til en hver tid er gitt til <strong>kommune</strong>ne, <strong>kommune</strong>styrenes<br />
og andre kompetente politiske og administrative vedtak samt denne avtale.<br />
Avtalen dekker levering av tjenester knyttet til drift av:<br />
- Maskinvare<br />
o Servere<br />
o Lagring og backup<br />
- Infrastruktur<br />
o Brannmur, herunder VPN<br />
o Sikkerhetsløsninger (Ironport, Antivirus)<br />
o VMWare, Citrix<br />
- Programvare<br />
o Lotus Notes<br />
o KIP / eDesk (Web – Intranett)<br />
o Geodata, GIS/Line – Matrikkel – WebAjour<br />
o Gerica (Omsorg)<br />
o ePhorte (Sak / Arkiv)<br />
Listen er ikke uttømmende.<br />
Verts<strong>kommune</strong>n har ansvaret for anskaffelse og vedlikehold av server-park i driftsenteret<br />
hos verts<strong>kommune</strong>n (ref. ”Maskinvare”).<br />
Samarbeids<strong>kommune</strong>ne har ansvaret for egen PC-park, samt egne kommunikasjonsløsninger.<br />
1.5 Kontorsted og evt. oppmøtested<br />
Kontorsted for felles IT-drift er verts<strong>kommune</strong>ns administrasjonssted.<br />
2 Administrasjon<br />
2.1 Arbeidsgiverforhold<br />
Verts<strong>kommune</strong>n er arbeidsgiver for leder og medarbeidere i felles IT-drift’s respektive<br />
delfunksjoner.<br />
Som arbeidsgiver skal verts<strong>kommune</strong>n ivareta partenes rettigheter og plikter i henhold til<br />
arbeidsmiljøloven og avtaleverket.<br />
2.2 Administrasjon<br />
Leder av tjenesten er også administrativ leder.<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 2 av 6 sider
2.3 Prinsipper for tilsetting<br />
Tilsetting av leder og medarbeidere for felles IT-drift’s delfunksjoner skjer av det organ<br />
og etter de retningslinjer som gjelder for verts<strong>kommune</strong>n.<br />
3 Delegasjon og kontroll<br />
3.1 Delegering av myndighet<br />
Samarbeids<strong>kommune</strong>ne gir verts<strong>kommune</strong>n fullmakt til å fatte avgjørelser innenfor<br />
vedtatt budsjett i saker av ikke-prinsipiell betydning innenfor området felles IT-drift, jfr.<br />
Kommunelovens § 28b <strong>nr</strong>. 1.<br />
Rådmannen i samarbeids<strong>kommune</strong>n delegerer til rådmannen i verts<strong>kommune</strong>n å løse<br />
samarbeids<strong>kommune</strong>ns oppgaver på sine egne. Det forutsettes at rådmannen i<br />
verts<strong>kommune</strong>n videredelegerer i overensstemmelse med verts<strong>kommune</strong>ns<br />
organisasjonsstruktur og reglement, jfr. Kommunelovens § 28b <strong>nr</strong>. 3.<br />
Verts<strong>kommune</strong>n forutsetter å utføre oppgaver på samarbeids<strong>kommune</strong>nes vegne etter<br />
de retningslinjer som gjelde for samarbeids<strong>kommune</strong>n, jfr. Kommunelovens § 28b <strong>nr</strong>. 5.<br />
Saker som etter samarbeids<strong>kommune</strong>nes delegeringsreglement og organisasjonsstruktur<br />
forutsetter politisk behandling utredes av verts<strong>kommune</strong>n for beslutning i den enkelte<br />
samarbeids<strong>kommune</strong>.<br />
3.2 Internt tilsyn og kontroll<br />
Bestemmelsene i <strong>kommune</strong>loven, forvaltningsloven og offentlighetsloven gjelder med<br />
den presisering at verts<strong>kommune</strong>ns kontrollutvalg er kontrollutvalg for felles IT-drift<br />
3.3 Klagesaksbehandling<br />
Klagesaksbehandling skjer i henhold til bestemmelsene i forvaltningsloven og<br />
<strong>kommune</strong>loven § 28f. Verts<strong>kommune</strong>n forestår saksbehandlingen.<br />
3.4 Samarbeid<br />
Felles IT-drift skal holde god kontakt med deltager<strong>kommune</strong>ne og tilgrensende<br />
fagorganer. Tiltak som blir iverksatt i den enkelte <strong>kommune</strong>, skal så langt det er<br />
formålstjenlig samordnes med <strong>kommune</strong>nes øvrige tjenesteproduksjon og<br />
ressursinnsats.<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 3 av 6 sider
4 Økonomi<br />
4.1 Budsjett<br />
Verts<strong>kommune</strong>n utarbeider utkast til årlige driftsbudsjett for felles IT-drift innen 01.<strong>09</strong>.<br />
hvert år.<br />
Deltaker<strong>kommune</strong>ne vedtar felles IT-drift sitt budsjett. Budsjettet er gyldig når alle<br />
<strong>kommune</strong>r har vedtatt dette.<br />
4.2 Regnskap<br />
Verts<strong>kommune</strong>n fører regnskap for felles IT-drift. Regnskapet følger bestemmelsene som<br />
gjelder for interkommunalt samarbeid og føres som eget regnskap i verts<strong>kommune</strong>ns<br />
driftsregnskap.<br />
4.3 Fordeling av utgifter<br />
Driftsutgiftene for felles IT-drift fordeles slik mellom deltaker<strong>kommune</strong>ne:<br />
Felles IT driftstjenester, Sør-<br />
Helgeland<br />
2010 Budsjett<br />
System /<br />
Kommune Brønnøy Sømna <strong>Bindal</strong> Vega Vevelstad SH-reg. Sum<br />
Felles<br />
infrastruktur 20 944 9 598 8 743 8 059 6 376 - 53 720<br />
Lotus Notes 47 454 17 680 18 400 17 0<strong>75</strong> 5 855 106 465<br />
KIP / eDesk 36 712 10 432 10 432 10 432 10 432 9 <strong>09</strong>2 87 532<br />
Geodata 50 700 50 700 50 700 50 700 50 700 <strong>25</strong>3 500<br />
Gerica 34 738 30 871 27 312 24 195 117 116<br />
Ephorthe <strong>75</strong> 764 31 500 34 684 29 <strong>03</strong>0 23 131 194 1<strong>09</strong><br />
Driftstjeneste 1<strong>25</strong> 000 1<strong>25</strong> 000 100 000 1<strong>25</strong> 000 1<strong>25</strong> 000 50 000 650 000<br />
SUM 391 312 2<strong>75</strong> 781 222 959 267 6<strong>09</strong> 245 689 59 <strong>09</strong>2 1 462 442<br />
2010-budsjettet legges i sin helhet til grunn for oppgjøret i 2010.<br />
Lisenskostnadene fordeles etter ulike fordelingsnøkler, tilsvarende det eksterne<br />
leverandører gjør. Utført driftstjeneste inklusiv anskaffelse og drift av serverpark fordeles<br />
flatt mellom samarbeids<strong>kommune</strong>ne med et fast beløp, for tiden kr. <strong>25</strong>.000,-, pr.<br />
system.<br />
På grunnlag av krav utstedt av verts<strong>kommune</strong>n, dekker samarbeids<strong>kommune</strong>ne sine<br />
deler av utgiftene forskuddsvis. Beløpet forfaller med en halvpart 01.<strong>03</strong>. og 01.<strong>09</strong> hvert<br />
år.<br />
Ubrukte midler avsettes på fond til bruk etterfølgende år. Ved et evt. underskudd<br />
avregnes dette mellom deltaker<strong>kommune</strong>ne i henhold til kostnadsfordelingsnøkkel.<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 4 av 6 sider
Ved opphør av samarbeidet, skal evt. innkjøpt løsøre/inventar og utstyr takseres og<br />
fordeles forholdsmessig mellom deltaker<strong>kommune</strong>ne etter fordelingsnøkkel.<br />
4.4 Ansvar<br />
Den enkelte <strong>kommune</strong> står rettslig og økonomisk ansvarlig overfor egne innbyggere<br />
(eller tidligere bosatte) for de vedtak som treffes i samarbeidet.<br />
5 Informasjon, rapportering og evaluering<br />
5.1 Rapportering<br />
Felles IT-drift skal rapportere til deltager<strong>kommune</strong>ne om ressursbruk, tilstand og<br />
prioriteringer i forbindelse med <strong>kommune</strong>ns budsjettbehandling og gjennom de årlige<br />
regnskaper og ved hver tertial i regnskapsåret<br />
5.2 Informasjon<br />
Felles IT-drift har ansvaret for å gjøre tjenesten kjent overfor brukerne i deltaker<strong>kommune</strong>ne<br />
og andre relevante instanser.<br />
Det tilligger verts<strong>kommune</strong>n å gi melding til fylkesmannen i Nordland om opprettelse av<br />
verts<strong>kommune</strong>samarbeidet.<br />
5.3 Evaluering<br />
Felles IT-drift skal evalueres etter 2 års drift. Evalueringen legges fram for <strong>kommune</strong>styrene<br />
og regio<strong>nr</strong>ådet innen 6 måneder etter utløpet av det andre driftsåret.<br />
6 Endringer og oppløsning av samarbeidet<br />
6.1 Utvidelse av samarbeidet<br />
Utvidelse av samarbeidet med flere deltagere krever godkjenning i alle deltager<strong>kommune</strong>nes<br />
<strong>kommune</strong>styrer. Verts<strong>kommune</strong>n forestår forhandlingene med eventuelle<br />
nye deltakere om betingelsene for inntreden i samarbeidet.<br />
6.2 Uttreden av samarbeidet<br />
Etter oppstart forplikter <strong>kommune</strong>ne seg til å delta i samarbeidet for en minimumsperiode<br />
på to år. Dette innebærer at samarbeidet tidligst kan avvikles 01.07.2012.<br />
Deltaker<strong>kommune</strong>ne kan med ett års skriftlig varsel si opp sitt deltakerforhold i felles ITdrift<br />
og kreve seg utløst fra avtalen.<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 5 av 6 sider
Ved uttreden av samarbeidet, vil gjenværende deltaker<strong>kommune</strong>r forhandle frem ny<br />
kostnadsfordelingsnøkkel.<br />
Ved uttreden/avvikling av samarbeidet, vil deltaker<strong>kommune</strong>ne ha et ansvar for de<br />
ansatte, jfr. arbeidsmiljølovens bestemmelser om fortrinnsrett.<br />
Ved oppløsning gjelder <strong>kommune</strong>lovens bestemmelser.<br />
6.3 Endring av avtalen<br />
Denne avtalen kan endres dersom krav om dette fremsettes av én av<br />
deltaker<strong>kommune</strong>ne i samarbeidet. Eventuelle endringer krever godkjenning fra alle<br />
<strong>kommune</strong>nes <strong>kommune</strong>styre/regio<strong>nr</strong>åd.<br />
Endringer i avtalen skal foretas skriftlig, undertegnes av alle parter og innføres i en<br />
endringsprotokoll til samarbeidsavtalen.<br />
6.4 Ikrafttredelse<br />
Avtalen trer i kraft i det øyeblikk alle <strong>kommune</strong>styrer har godkjent avtalen. Det<br />
forutsettes at en felles tjeneste skal være på plass så snart det er praktisk mulig – senest<br />
fra 01.07.2010.<br />
<strong>Bindal</strong>, ___.___. 2010<br />
Brønnøy,___.____.2010<br />
Ordfører Petter Bjørnli<br />
Ordfører Kjell H. Trælnes<br />
Sømna, ___.___. 2010<br />
Vega,___.____.2010<br />
Ordfører Edmund Dahle<br />
Ordfører Andre Møller<br />
Vevelstad, ___.___. 2010<br />
Sør-Helgeland Regio<strong>nr</strong>åd,<br />
Ordfører Ken-Richard Hansen<br />
__________________<br />
Forslag felles IT-drift<br />
Side 6 av 6 sider
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
U63 J.<br />
<strong>nr</strong>:<br />
BEHANDLET AV<br />
/10 D: r:\raadm\s\s10\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10 Ann-Karin Øverås<br />
SØKNAD OM AMBULERENDE SKJENKEBEVILLING - TOFTA DA<br />
Tofta DA søker om ambulerende skjenkebevilling for all alkoholholdig drikk i forbindelse med<br />
arrangement av 50-års konfirmanttreff ved <strong>Bindal</strong>seidet friskole 26.06.2010. Det søkes om<br />
skjenking for all alkoholholdig drikk fra kl. 17.00 – kl. 02.00.<br />
Styrer: Ina Brevik<br />
Stedfortreder: Linda Skogseth<br />
Det er ikke innkommet merknad til søknaden verken fra politiet eller helse- og sosialsjefen.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Tofta DA har bevilling for skjenking av øl, vin og brennevin i lokalene i <strong>Bindal</strong> Båtsenter. Styrer<br />
og stedfortreder har avlagt kunnskapsprøven innen alkoholloven. Det søkes her om en ambulerende<br />
bevilling for skjenking ved arrangement ved <strong>Bindal</strong>seidet friskole 26.06.2010. Det kreves<br />
dispensasjon fra opplæringsloven § 9-5 dersom søknaden innvilges. Det er ved flere anledninger<br />
gitt dispensasjon i lignende saker med bakgrunn i at skolen også brukes som samfunnshus.<br />
Rådmannen har fått delegert myndighet til å avgjøre bevillingssøknader som gjelder øl og vin, men<br />
i og med at det her også søkes om bevilling om skjenking av brennevin, legges saken i sin helhet<br />
fram for politisk behandling.<br />
I og med at det ikke er fremkommet merknader, og at det også er gitt skjenkebevilling ved skolen<br />
ved tidligere anledninger, vil rådmannen anbefale at søknaden innvilges.<br />
Ut fra dette tilrås <strong>kommune</strong>styret å fatte følgende<br />
v e d t a k :<br />
1. Tofta DA gis bevilling for skjenking av all alkoholholdig drikk ved <strong>Bindal</strong>seidet friskole<br />
26.06.2010. Skjenking kan skje fra kl. 17.00 26.06.2010 til 02.00 27.06.2010. Bevillingen<br />
gis i medhold av alkoholloven av 2.6.1989, § 4-5.<br />
2. Som styrer og stedfortreder for skjenkebevillingen godkjennes henholdsvis Ina Brevik og<br />
Linda Skogseth.<br />
3. Bevillingsavgiften utgjør kr <strong>25</strong>0,-, og faktura følger vedlagt.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 2 -<br />
4. Det gis dispensasjon fra opplæringsloven § 9-5.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 27.05.2010.<br />
Knut Toresen<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
210<br />
R<br />
BEHANDLET AV<br />
J.<strong>nr</strong>: /10 D: r:\raadm\s\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010<br />
SAK NR.<br />
FORMANNSKAPET 18.05.2010 19/10 Knut Toresen<br />
SAKSBEHANDLER<br />
ÅRSMELDING FOR BINDAL KOMMUNE 20<strong>09</strong><br />
Administrasjonen har utarbeidet årsmelding for <strong>kommune</strong>ns virksomhet for 20<strong>09</strong>. Årsmeldingen<br />
skal behandles av formannskapet som avgir innstilling til <strong>kommune</strong>styret.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Jeg tilrår at formannskapet innbyr <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
Kommunestyret godkjenner årsmelding for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> for 20<strong>09</strong>.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 30.04.2010.<br />
Knut Toresen<br />
FORMANNSKAPETS BEHANDLING:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling anbefales vedtatt.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
210 J.<strong>nr</strong>: /10 D: Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10<br />
FORMANNSKAPET 18.05.10 20/10 Wenche Næsvold<br />
BINDAL KOMMUNES REGNSKAP FOR 20<strong>09</strong> - GODKJENNING<br />
Fra KomRev Trøndelag har <strong>kommune</strong>n mottatt revisjonsberetning, datert 21.04.10, vedrørende<br />
<strong>kommune</strong>ns regnskap for 20<strong>09</strong>:<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 2 -<br />
KOMMENTARER TIL BINDAL KOMMUNES REGNSKAP FOR 20<strong>09</strong><br />
1. Investeringsregnskapet<br />
Investeringsregnskapet er avsluttet i balanse. Totalt finansieringsbehov var kr 6 243 369,-, hvorav<br />
kr 2 045 <strong>25</strong>5,- er finansiert med lånemidler. De største prosjektene i 20<strong>09</strong> har vært: Brannstasjon,<br />
asfaltering, ombygging NAV, datautstyr skole, avløp Terråk og tiltakspakken.<br />
2. Driftsregnskapet<br />
Driftsregnskapet er avsluttet med et mindreforbruk på kr 6 162 043,65. Hvordan årsresultatet<br />
fremkommer på tvers av sektorene, vises i egen oversikt i økonomisjefens kommentar i<br />
årsmeldingen.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Det er som kjent formannskapet som avgir innstilling til <strong>kommune</strong>styret i denne saken.<br />
Kontrollutvalgets uttalelse skal imidlertid være kjent for formannskapet før innstilling avgis.<br />
Kontrollutvalget behandlet saken i møte 06.05.2010, sak 3/2010, og fattet følgende enst. vedtak:<br />
” Kontrollutvalget i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har i møte behandlet <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s regnskap for 20<strong>09</strong>.<br />
Sammen med årsregnskapet forelå også årsmeldingen fra rådmannen, samt<br />
revisjonsberetningen for 20<strong>09</strong>, og revisors egenvurdering av uavhengighet.<br />
Kontrollutvalget mener at presentasjonen av årsregnskapet og tilhørende spesifikasjoner og<br />
noter tilfredsstiller brukernes informasjonsbehov og gir et riktig inntrykk av de forhold som<br />
årsregnskapet inneholder.<br />
Utover dette og det som fremgår av revisjonsberetning og kontrollutvalgets uttalelse til<br />
regnskapet, har kontrollutvalget ingen merknader til <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s regnskap for 20<strong>09</strong>. ”<br />
Driftsregnskapet for 20<strong>09</strong> er avlagt med et mindreforbruk på kr. 6 162 043,65 og<br />
investeringsregnskapet er avlagt i balanse.<br />
Jeg tilrår at formannskapet innbyr <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k:<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong>s regnskap for 20<strong>09</strong> godkjennes med et mindreforbruk på<br />
kr. 6 162 043,65.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 3 -<br />
2. Mindreforbruket disponeres slik:<br />
Avsetning til disposisjonsfond, kr 6 162 043,65.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 06.05.2010<br />
Knut Toresen<br />
Wenche Næsvold<br />
FORMANNSKAPETS BEHANDLING:<br />
Votering:<br />
Rådmannens innstilling anbefales vedtatt.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Avd<br />
F40 J<strong>nr</strong>: /10 D: R:\r\s\sak2010\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO SAK NR. SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.2010 Gudrun M Fossem<br />
FELLES INTERKOMMUNAL BARNEVERNTJENESTE – INTENSJONSAVTALE<br />
Kommunestyresak 31/07 den 2.5.2007: <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ønsker å fortsette i det regionale<br />
samarbeidet vi har på Sør-Helgeland og videreutvikle barnevernet. Vedtatt mot en stemme.<br />
Kommunestyresak 20/08, den 7.2.2008: Rådmannen gis fullmakt til å utrede interkommunalt<br />
barnevern både nordover og sørover. Enstemmig vedtatt.<br />
Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd vedtok i sak 47/2008, juni 2008 samarbeid om interkommunal<br />
barneverntjeneste etter verts<strong>kommune</strong>modellen. Det ble opprettet en arbeidsgruppe som fikk<br />
følgende mandat:<br />
”Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd vedtar å samarbeide om interkommunalt barnevern etter<br />
verts<strong>kommune</strong>modellen.<br />
Det nedsettes et utvalg bestående av følgende personer: Leder i regio<strong>nr</strong>ådet, rådmannsutvalget<br />
oppnevner en rådmann, advokat i regio<strong>nr</strong>ådet og <strong>kommune</strong>ne oppnevner 2 representanter fra<br />
barneverntjenesten og fagforeningen(e).<br />
Utvalget får i oppgave å utrede samarbeidet og organiseringen i praksis.<br />
Egen prosjektleder ansettes.<br />
Søknad om prosjektmidler sendes fylkesmannen og eventuelt andre.”<br />
Vedlegg:<br />
1. Forslag til samarbeidsavtale.<br />
2. Arbeidsutvalg for utredning av interkommunal barneverntjeneste på Sør-Helgeland – rapport<br />
av 30.3.20<strong>09</strong>.<br />
3. Referat fra møte den 9.3.2010 – Framtidig organisering av barnevernstjenesten på Sør-<br />
Helgeland<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Sør-Helgeland har gjennom flere år vært et foregangsområde når det gjelder samarbeid på<br />
barnevernsfeltet. I den forbindelse kan nevnes samarbeid om felles jurist, veiledning og deltakelse i<br />
Små<strong>kommune</strong>prosjektet. Små<strong>kommune</strong>prosjektet ga økt kompetanse med hensyn til de utfordringer<br />
små- og mellomstore <strong>kommune</strong>r står i i forhold til å ivareta barn og foreldres rettssikkerhet i<br />
barnevernarbeid.<br />
Regio<strong>nr</strong>ådet nedsatte et utvalg som bestod av representanter fra <strong>kommune</strong>ne samt tillitsvalgte.<br />
Utvalget framla sin rapport og anbefalinger i mars 20<strong>09</strong>, se vedlegg 2.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
NAV-reformen innebærer at barneverntjenester i <strong>kommune</strong>r på Sør-Helgeland vil være bemannet<br />
med 1-2 stillinger, og derigjennom bli tatt ut av det sosialfaglige miljøet. Konsekvensen av dette<br />
blir bl.a. faglig ensomhet, økt sårbarhet i tjenestene og fare for mangel på kontinuitet og stabilitet i<br />
tjenestene.<br />
Utvalget vurderte - i lys av de konsekvenser NAV-reformen vil få mht barnverntjenestens<br />
organisering – at en interkommunal barneverntjeneste på Sør-Helgeland vil kunne bidra til å<br />
videreutvikle eksisterende tjenester, skape større og mer stabilt fagmiljø, en mer effektiv og<br />
kompetent tjeneste, styrke barns og foreldres rettsikkerhet, bidra til økt tilgjengelighet for brukerne<br />
og skape attraktive arbeidsplasser.<br />
Søknad om skjønnsmidler til forprosjekt ble avvist av Fylkesmannen, under henvisning til at det<br />
allerede var gjort utredninger andre steder som regionen kunne dra nytte av. På bakgrunn av dette<br />
og de opplysninger som for øvrig lå til grunn i utredningen, anbefalte arbeidsutvalget følgende:<br />
• det utarbeides og oversendes snarest saksframlegg til <strong>kommune</strong>n, herunder<br />
• samarbeidsavtale/delegasjonsvedtak<br />
• utlysning av prosjektleder / barnevernadm leder stilling med forbehold<br />
• regio<strong>nr</strong>ådet foretar ansettelse<br />
• styringsgruppe opprettes<br />
Utredningen ble behandlet i sak 24/<strong>09</strong> i Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd, mars 20<strong>09</strong>. Det ble etter dette<br />
enstemmig besluttet følgende:<br />
”Sør-Helgeland regio<strong>nr</strong>åd ber om at det fattes vedtak i den enkelte <strong>kommune</strong> om<br />
interkommunalt barnevern. Dette med bakgrunn i signaler fra Fylkesmannen i Nordland. Sør-<br />
Helgeland regio<strong>nr</strong>åd ber rådmannsutvalget om å komme med forslag på verts<strong>kommune</strong> før<br />
vedtak fattes i regio<strong>nr</strong>ådet.”<br />
Rådmannsutvalget har i etterkant foreslått at Brønnøy <strong>kommune</strong> blir verts<strong>kommune</strong> for<br />
samarbeidet.<br />
Samarbeid om barnevern – innhold<br />
Det er utarbeidet et utkast til samarbeidsavtale om interkommunalt barnevern etter<br />
verts<strong>kommune</strong>modellen. Forslaget følger som vedlegg 1.<br />
Etablering av felles interkommunalt barnevern vil kreve innsats før formell etablering. Videre<br />
kreves det at ansatte og ansattes representanter involveres så tidlig som mulig i prosessen. Dette er<br />
gjort. Samtidig må en erkjenne at en i prosessen frem til etablering må avklare mange praktiske<br />
spørsmål, både fra brukere og ansatte. Det skal også gjennomføres ytterligere prosesser med ansatte<br />
som berøres. Teknisk ustyr skal koordineres. Dette vil ta tid. Rådmannen vil derfor foreslå at det<br />
fattes et intensjonsvedtak om etablering av felles interkommunal barneverntjeneste og at en får<br />
startet de nødvendige prosesser. Når de nødvendige prosesser er gjennomført og detaljer utarbeidet,<br />
vil rådmannen fremme ny sak til politisk behandling der det politiske nivå inviteres til å vedta<br />
samarbeidsavtalen.<br />
<strong>Org</strong>anisering av arbeidet etter verts<strong>kommune</strong>modellen<br />
Kommunestyret har fattet vedtak om bruk av en felles mal ved administrativt<br />
verts<strong>kommune</strong>samarbeid etter <strong>kommune</strong>lovens kapittel 5, §§ 28 – 28k. Denne malen er brukt ved<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 3<br />
utforming av forslag til samarbeidsavtale om etablering og drift av felles interkommunal<br />
barneverntjeneste.<br />
Barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong>, i retning sør eller nord.<br />
Barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong><br />
Barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong> består i dag av 1,5 stilling. Barneverntjenesten erfarer at sakene ofte er<br />
alvorlige og med store sammensatte problemstillinger. Det er en økning i antall<br />
bekymringsmeldinger de siste årene.<br />
Gjennom mange år med samarbeid på Sør – Helgeland, har en bygget opp en felles kultur og et<br />
faglig miljø. En er i dag med på utforming av interkommunal barneverntjenesten på Sør Helgeland,<br />
gjennom påvirkning av prosess i barnevernfaglig forum. Dette innebærer at barneverntjenesten i<br />
regionen i fellesskap kan være med å utforme å påvirke det interkommunale barnevern. Slik vil en<br />
oppleve likeverdighet i et interkommunalt barnevern.<br />
Barneverntjenesten samarbeider nordover med:<br />
- PPT, pedagogisk psykologisk tjeneste.<br />
- RKK, regionalt kompetansekontor.<br />
- BUFETAT, barne-, ungdoms- og familieetaten, fosterhjemstjenesten og fagteamet.<br />
- Fylkesmannen.<br />
- Habiliteringstjenesten, Sandnessjøen.<br />
- BUPP, barne- og ungdomspsykiatrisk poliklinikk i Brønnøysund.<br />
Barneverntjenesten samarbeider sørover med:<br />
- Habiliteringstjenesten, Namsos.<br />
- BUPP, barne- og ungdomspsykiatrisk poliklinikk i Namsos.<br />
- Familievernkontoret, Namsos.<br />
I tillegg kommer de lokale samarbeidspartnerne som, helsestasjonen, lege, psykiatrisk sykepleier,<br />
skole, barnehage etc.<br />
Barneverntjenesten i Ytre Namdal<br />
Barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong> var på besøk ved Ytre Namdal barneverntjeneste den 3.6.08, og fikk<br />
dele deres erfaringer i forhold til interkommunalt samarbeid så langt.<br />
Vi fikk ved dette besøket en innføring i:<br />
- Historikken, samarbeid siden 1992, blant annet bytting av saker.<br />
- Prosessen, og den politiske forankringen.<br />
- Erfaringer, leder bedre tid til å være leder, bedre tid til forebyggende barnevern, faglige<br />
drøftinger generelt og direkte i sak, kvalitetssikring av arbeidet og personalet.<br />
Saksbehandlere bistår hverandre, leder har oversikt over sakene i forhold til<br />
fristoverskridelser.<br />
- Planlegging og organisering av tjenesten.<br />
- Hvordan samarbeide fungerer med andre etater.<br />
Barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong>, er kjent med at det ble laget en evalueringsrapport for det eksisterende<br />
samarbeid i Ytre Namdal. Rapporten resulterte i at Ytre Namdal barnevernstjeneste ble videreført,<br />
politisk vedtatt juni 20<strong>09</strong>.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har vært i skriftlig og muntlig dialog med rådmennene, helse- og sosialsjefene og<br />
barnevernsleder i Ytre Namdal. De var positive til å inkludere <strong>Bindal</strong>, men de måtte avvente egne<br />
prosesser.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 4<br />
Først i september 20<strong>09</strong> ble vi invitert til et felles drøftingsmøte om arbeidet med å inkludere <strong>Bindal</strong><br />
i Ytre Namdal barneverntjeneste. Da gikk barnevernstjenesten i samråd med rådmannen gjennom<br />
all dokumentasjon og fattet en beslutning om at vi ikke går videre med planer om å sørvende vårt<br />
barnevern. Det å ha to prosesser i gang samtidig ble for vanskelig og forstyrret prosessene både sørog<br />
nordover. Dette ble <strong>kommune</strong>ne Nærøy, Vikna og Leka informert om i brev datert 23.10.20<strong>09</strong>.<br />
Vurdering<br />
På bakgrunn av det samarbeid barneverntjenestene har hatt på Sør Helgeland, anser<br />
barneverntjenesten i <strong>Bindal</strong>, at det vil være mest hensiktsmessig for tjenesten å videreføre<br />
samarbeidet vi har på Sør-Helgeland.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
1. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har som intensjon å delta i etablering og drift av felles barneverntjeneste<br />
på Sør-Helgeland under de forutsetninger som framgår av sakens dokumenter. Dette<br />
innebærer at <strong>kommune</strong>styrets konklusjon i ft. k-sak 20/08 er et nordvendt samarbeid.<br />
2. Brønnøy <strong>kommune</strong> er verts<strong>kommune</strong> for den felles barneverntjenesten. De øvrige<br />
deltaker<strong>kommune</strong>r har roller som samarbeids<strong>kommune</strong>r.<br />
3. Kommunestyret ber rådmannen arbeide videre med framlagte forslag til samarbeidsavtale,<br />
og at denne legges fram for <strong>kommune</strong>styret på et senere tidspunkt.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 2.6.2010<br />
Knut Toresen<br />
rådmann<br />
Gudrun Fossem<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Avd<br />
153 J<strong>nr</strong>: /10 D: R:\r\s\sak2010\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.2010 Gudrun M Fossem<br />
BUDSJETTREGULERING FOR ANSVAR 1.3, NR 1-2010<br />
Driften av helse- og sosialavdelingen har i første termin gått etter planen. Det har ikke vært noen<br />
store uforutsette hendelser som har medført økte utgifter.<br />
Budsjettet blir derfor regulert på noen få poster og en eventuell større regulering kommer til høsten.<br />
Det vil da bli aktuelt å regulere lønns- og vikarutgifter opp mot refusjon sykepenger.<br />
Erfaringsvis blir det økt press på pleie og omsorgsavdelingen om sommeren, med ekstra innleie og<br />
overtid.<br />
Innen barnevernet er det påløpt utgifter til advokat, sakkyndig og hjelpetiltak som må reguleres til<br />
høsten. Da vil vi ha bedre oversikt over hvordan de store sakene i barnevernet utvikler seg<br />
økonomisk.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Namdal rehabilitering, Høylandet. Driftstilskudd for 2010 ble lagt inn ut fra tallene i fjor på kr<br />
234 000,-. Kommunen har fått brev den <strong>25</strong>.1.2010 om at driftstilskuddet for <strong>Bindal</strong> i 2010 blir på kr<br />
<strong>25</strong>2 000,-. Dette reguleres . Som kompensasjon får <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> 107 døgn med kommunal<br />
rehabilitering ved Namdal rehabilitering.<br />
Åsen dagsenter har ledig ett vikariat fra 1.10.2010 ut året og i den forbindelse flytter vi 50 %<br />
stilling fra barnevernstjenesten til Åsen fra 1.10.2010 og inntil videre.<br />
Senteret Terråk. Gaver og overføringer fra 20<strong>09</strong>, på kr 13 000,-, ble satt på fond for bruk i 2010.<br />
Det er kjøpt ny oppvaskmaskin ved Senteret i vår, den gamle maskinen som var ca 40 år fungerte<br />
ikke lengre. Ny maskin koster kr 30 000,-. pluss elektriker til kr 2 500,-.<br />
Bilene som brukes av hjemmesykepleien ble byttet ut i vinter. De bilene som ble levert inn ble<br />
reparert for vår regning og den utgiften er ikke med i årets budsjett. Det reguleres nå.<br />
De økte utgiftene er dekket ved flytting av utgiftene og ved at vi bruker ubrukte lønnsmidler til<br />
hjemmehjelp.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Driftsbudsjett for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> i 2010, endres slik:<br />
A ØKTE UTGIFTER<br />
23451 Åsen dagsenter 101000 fast lønn kr 60 000,-<br />
23452 Senteret Terråk 120000 inventar kr 33 000,-<br />
<strong>25</strong>450 Hj syke Ytre 14<strong>75</strong>00 overføring IKS kr 9 000,-<br />
<strong>25</strong>451 Hj syke Indre 14<strong>75</strong>00 overføring IKS kr 9 000,-<br />
<strong>25</strong>452 Biler hj sykepl 117050 reparasjon og vedlikehold kr 40 000,-<br />
Sum kr 151 000,-<br />
B REDUSERTE INNTEKTER<br />
Kr 0,-<br />
C ØKTE INNTEKTER<br />
23452 Senteret Terråk 194000 bruk av disp. fond kr 13 000,-<br />
Sum kr 13 000,-<br />
D REDUSERTE UTGIFTER<br />
24400 Barneverstj 101000 fast lønn kr 60 000,-<br />
<strong>25</strong>402 Hjemmehjelp 101000 fast lønn kr 78 000,-<br />
Sum kr 138 000,-<br />
SAMMENDRAG<br />
A kr 151 000,-<br />
B kr 0,-<br />
Sum kr 151 000,-<br />
C kr 13 000,-<br />
D kr 138 000,-<br />
Sum kr 151 000,-<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 27.5.2010<br />
Knut Toresen<br />
rådmann<br />
Gudrun Fossem<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
MØTEBOK<br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: Felle\r\s\s1 Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 Knut Toresen<br />
BINDAL – MED VIND I SEGLAN - PROSJEKTPLAN<br />
Handlingsplan for utvikling - <strong>Bindal</strong> med vind i seglan, ble revidert i <strong>kommune</strong>styret den 19.10.08.<br />
Dessverre er man ikke kommet langt nok i oppfølgingsarbeidet. Dette skyldes 3 forhold:<br />
1. Kommunestyret sa at prosjektledelsen for gjennomføring av handlingsplanen skulle legges til<br />
<strong>Bindal</strong> Initiativ AS. <strong>Bindal</strong> Initiativ AS ga etter noe tid tilbakemelding om at de ikke kunne ta<br />
denne rollen.<br />
2. Prosjektlederstillingen ble lyst ut. De 2 personene som var aktuelle takket begge nei til tilbudet.<br />
3. Dette er et prosjekt der det må settes av konkrete ressurser med planmessig oppfølging. Plan- og<br />
ressursavdelingen har ikke hatt kapasitet til å ivareta dette arbeidet<br />
Som følge av utfordringer knyttet til videre oppfølging inngikk rådmannen samarbeid med<br />
Prosesskompetanse AS, Kolvereid, for å få laget en prosjektplan. Dette arbeidet har skjedd i nær dialog<br />
med <strong>kommune</strong>n, blant annet gjennom møter med administrasjonen og politisk ledelse.<br />
Med dette legges det fram prosjektplan for prosjektet for <strong>kommune</strong>styret. Kommunestyret er definert<br />
som prosjekteier. PLP prosjektplan følger vedlagt.<br />
Planen består av følgende hovedpunkter: ”mål og rammer”, ”omfang og avgrensning”, ”organisering”,<br />
”beslutningspunkter, oppfølging og milepæler”, risikoanalyse og kvalitetssikring”, ”gjennomføring”,<br />
økonomi” og kontrakter og avtaler”.<br />
Plan- og ressurssjef skal være prosjektansvarlig, mens Marit Dille hos Prosesskompetanse AS er tenkt å<br />
ha rollen som prosjektleder. Det foreslås oppnevnt en styringsgruppe som framkommer på planens side<br />
6.<br />
Det er tenkt følgende 5 hovedaktiviteter i arbeidet:<br />
HA 01 – Planlegging<br />
HA 02 – Ungdom og rekruttering<br />
HA <strong>03</strong> – Næringsutvikling og arbeidsplasser<br />
HA 04 – Omdømme og tettstedsutvikling<br />
HA 05 – Avslutte prosjektet.<br />
På side 9 og 10 i planen framkommer hensikt, oppgaver og forventet innhold.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Rådmannens forslag til<br />
vedtak:<br />
Kommunestyret godkjenner PLP Prosjektplan for ”<strong>Bindal</strong> – med vind i seglan”.<br />
Kommunestyret velger følgende 2 representanter i styringsgruppa:<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 02.06.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
210 J.<strong>nr</strong>: D: R:\raadm\s\saker10\<br />
årsmelding-regnskap<br />
næringsfondet 20<strong>09</strong><br />
BEHANDLET AV MØTE-<br />
DATO<br />
Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.10 /10 Else Restad<br />
ÅRSMELDING/REGNSKAP NÆRINGSFONDET FOR 20<strong>09</strong><br />
I <strong>kommune</strong>styrets behandling av næringsfondets regnskap for 2007, ble følgende vedtak fattet, sak<br />
71/08 pkt. 2:<br />
” Det utarbeides i 2008 forslag til nye vedtekter for fondet der følgende presiseres:<br />
a. Avgrensinger i bruk.<br />
b. Formål.<br />
c. Krav til søknader.<br />
d. Tildelingskriterier.<br />
e. Hvem disponerer fondet.”<br />
Som grunnlag for utarbeidelse av nye vedtekter for næringsfondet vil næringsplanen være et viktig<br />
redskap. Utviklings- og næringsplan for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ble vedtatt i <strong>kommune</strong>styre den 7.7.1998<br />
sak 88/98. Rullering var forutsatt foretatt i 2000. Rullering av næringsplan ble bestemt i<br />
<strong>kommune</strong>styrets sak 15/06. Arbeidet med ny næringsplan er igangsatt, og det er i den forbindelse<br />
avholdt 5 grendemøter med varierende oppmøte. BIAS har hatt hovedansvaret for å drive<br />
planprosessen ved rullering av <strong>kommune</strong>ns næringsplan, inkludert landbruksplan. BIAS har i en<br />
periode ikke hatt daglig leder, men nå er denne på plass, og det vil være naturlig at prosessen<br />
fortsetter i samme regi. Det er derfor pr i dag ikke framlagt forslag til ny næringsplan og arbeidet<br />
med vedtakets pkt 2 a – e, er ikke igangsatt. BIAS støttes årlig med kr 300000 over <strong>Bindal</strong><br />
<strong>kommune</strong> sitt budsjett. Daglig leder er kontaktet, og vi tar sikte på å gjenoppta prosessen som er<br />
påbegynt.<br />
Nåværende plans hovedmålsetting er: Folketallet skal holdes stabilt.<br />
I planens pkt 4 er strategier og delmålsettinger listet opp i 9 punkter. Flere delmålsettinger er helt<br />
eller delvis innfridd. Som et viktig punkt er nevnt utvikling av næringslivet. Arbeidsplasser betyr<br />
mye for folks bosetting, og her har vi alle en jobb å gjøre. Det betyr både omstilling og utvikling<br />
innenfor eksisterende virksomheter foruten satsing på nyetableringer.<br />
Næringsfondet har egne vedtekter, og vedtektenes § 2 bestemmer at fondet skal:<br />
”fortrinnsvis anvendes til næringsformål. Fondet kan også benyttes til kommunale tiltak.<br />
Prosjekter som bidrar til bedre sysselsettingsmuligheter for kvinner og ungdom skal<br />
prioriteres.”<br />
I budsjettet for 20<strong>09</strong> ble det avsatt kr 1 730 000,- til næringstiltak. Sum justert budsjett til bruk var<br />
kr 1 930 000,-. Regnskap viser at det totalt er brukt kr 1 782 561,-.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 2 -<br />
Fra økonomisjefen, her, er det innkommet følgende skriv, datert 28.1.2010:<br />
Inngående saldo 01.01.<strong>09</strong> Kr 6 450 117,40<br />
Renteinntekter Kr. 150 673,-<br />
Konsesjonsavgift 20<strong>09</strong> Kr. 2 171 473,- + Kr 2 322 146,-<br />
Overført til prosjekter i investeringsregnskapet - Kr. 0,-<br />
Overført driftsregnskap. Jfr egen oppstilling - Kr. 1 985 733,<strong>03</strong><br />
Utlån 20<strong>09</strong>, Færingen Gjestegård Kr 550 000,-<br />
Saldo pr. 31.12.<strong>09</strong> Kr 6 236 530,37<br />
Bruk av næringsfondet 20<strong>09</strong> har skjedd slik:<br />
Driftsregnskapet:<br />
Plan og ressurs Kr 190 000,-<br />
Ungdomspakken, studielån Kr 123 024,<strong>03</strong><br />
Landbrukskontoret Kr. 182.000,-<br />
Lærlinger 2 stk Kr 229 262,-<br />
LVK og LNVK Kr 28 886,-<br />
Div næringsformål<br />
Kr 1 232 561,- se vedlegg<br />
Sum Kr 1 985 733,<strong>03</strong><br />
SPESIFIKASJON AV BRUK DIV. NÆRINGSFORMÅL (FUNKSJON<br />
3<strong>25</strong>52)<br />
<strong>Bindal</strong> Initiativ 200 000,00<br />
Destinasjon Helgeland 132 519,00<br />
Kystriksvegen 38 354,00<br />
Smestad Autoservice Sak D-01/<strong>09</strong> 5 000,00<br />
Imøy Hans Klage 1/<strong>09</strong> 2 000,00<br />
Lian, Vivian Viktun Sak 1/<strong>09</strong> <strong>25</strong> 000,00<br />
Bogen Feriehus Sak 2/<strong>09</strong> 20 000,00<br />
Iversen Erland Sak 13/<strong>09</strong> 10 000,00<br />
Færingen Gjestegård Sak 36/<strong>09</strong> 300 000,00<br />
Tofta DA Sak 10/<strong>09</strong> 15 000,00<br />
Smestad Autoservice Sak 6/<strong>09</strong> 30 000,00<br />
Aune Tor Arne Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Iversen Erland Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Holten Svein Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Hald Espen Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Gaupen Paul Arne og Svein Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Båtnes Torbjørn og Helge Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Busch Knut Arne Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Nilssen Harald Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Skarstad Bernt Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Aune Asgeir Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Øvergård, Mona Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Valan Svenn Arne Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Valan Arne Ivar Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Bjørnli Petter Arnfinn Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 3 -<br />
Skotnes Magnus og Johan Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Slåttøy/Skarstad Sak 11/<strong>09</strong> 4 158,00<br />
Bøkestad Ørjan Sak 12/<strong>09</strong> 30 000,00<br />
Okstad Stein Sak 15/<strong>09</strong> 20 000,00<br />
Kjella Samvirkelag Sak 16/<strong>09</strong> 45 000,00<br />
Kjærstad Birger og Sætervik Kjell Sak 19/<strong>09</strong> 30 000,00<br />
Bogen AS Sak 3/<strong>09</strong> 30 000,00<br />
Sum næringsformål 999 401,00<br />
Tiltakspris 5 000,00<br />
<strong>Bindal</strong>spakken Bolig 100 000,00<br />
<strong>Bindal</strong>spakken Barnehage 38 160,00<br />
<strong>Bindal</strong>spakken Fødsel 90 000,00<br />
Sum <strong>Bindal</strong>spakken 233 160,00<br />
Sum bruk av næringsfond 1 232 561,00<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Jeg tilrår at <strong>kommune</strong>styret fatter slikt<br />
v e d t a k :<br />
Framlagte årsmelding/regnskap for <strong>kommune</strong>ns næringsfond for 20<strong>09</strong> tas til orientering.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 27.5.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
BINDAL KOMMUNE<br />
MØTEBOK<br />
RÅDHUSET<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
J<strong>nr</strong>: / D: Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10 Arnfinn Hamnes<br />
SALG AV HARANGSFJORD SKOLE<br />
Høsten 2007, i <strong>kommune</strong>styresak 28/07, ble det vedtatt at undervisningstilbudet ved<br />
Harangsfjord skole skulle legges ned.<br />
I <strong>kommune</strong>styresak 29/<strong>09</strong> ble det formelt vedtatt nedleggelse av skolen.<br />
Som en følge av dette sitter <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> med en bygningsmasse som en ikke benytter.<br />
Det har vært vurdert muligheten for å benytte bygget som ”personalhytte”, men en finner det<br />
ikke riktig å bruke midler til dette her. Kommunen har således ingen konkrete planer for<br />
utnyttelse av bygget.<br />
Skolebygget fungerer imidlertid også som grendehus for befolkningen i kretsen. I mange av<br />
sakspapirene / tegningene til byggingen av skolen er det da også brukt tittelen Harangsfjord<br />
skole / grendehus. Dette setter et eventuelt salg i en noe spesiell situasjon.<br />
Folket i Harangsfjord har ikke de samme muligheter som de andre innbyggerne i <strong>Bindal</strong>.<br />
Hurtigbåten har anløp på kveldstid bare to dager pr. uke, og dette begrenser beboernes<br />
muligheter for å delta på kulturelle og andre aktiviteter på en helt annen måte enn for oss som<br />
bor en biltur unna det vi ønsker å delta på i <strong>kommune</strong>n.<br />
Folket i Harangsfjord har imidlertid også gammelskolen i Båtneset å ivareta. Bruken av denne<br />
bygningsmassen er begrenset til sommerhalvåret som følge av byggets beskaffenhet.<br />
De som bor i Harangsfjord har uttrykt et sterkt ønske om å få beholde grendehuset til en slik<br />
bruk som de benytter det i dag. Dette kan dreie seg om 17. mai feiring, juletrefester,<br />
begravelser, kurs, med mer. De ser imidlertid klare begrensninger i hvordan de skal kunne<br />
betale driftsutgiftene til både den gamle og nye skolen. De er, etter egen mening, for få til å<br />
dele på disse kostnadene.<br />
Grendelaget har signalisert at de i utgangspunktet greier seg med en av etasjene i skolen. Fra<br />
rådmannens side finner en det imidlertid lite aktuelt å dele bygningsmassen på to eiere. Dette<br />
får ny eier vurdere når den tid kommer.
Ett annet moment som må bringes inn i denne saken er forholdet rundt tomta som skolen står<br />
på. I brev av 14. februar 1982 tilbydde grunneierne i Sel- og Harangsfjord krets gratis tomt til<br />
skole i kretsen. Dessverre ble ikke eierforhold rundt denne tomta fulgt opp på det tidspunkt<br />
eller senere, og tomta eies derfor fortsatt av de samme grunneierne. Tomta er således ikke<br />
kommunal eiendom.<br />
Kommunen har i denne saken hatt nær dialog med Harangsfjord grendelag. Dette både<br />
gjennom møte, telefonsamtaler og ved at de fikk uttales seg om rådmannens forslag til vedtak<br />
i denne sak. Grendelagets uttalelse vedrørende forslag til vedtak er slik:<br />
Harangsfjord Grendelag Harangen 1. juni 2010<br />
v/ Grete Solvang<br />
7981 Harangsfjord<br />
<strong>Bindal</strong> Kommune<br />
v/ Oppvekstsjef Arnfinn Hamnes<br />
Rådhuset<br />
7980 Terråk<br />
Salg av Harangsfjord skole/grendehus<br />
Vi takker for utkastet til forslag til vedtak angående framtida til skolen/grendehuset.<br />
Utkastet ble behandlet på grendelagsmøte 31.juni, der det enstemmig ble vedtatt å<br />
foreslå følgende tillegg/forandringer:<br />
1. Vi er glade for tilbudet, som vi mener i stor grad tar hensyn til våre ønsker. Vi<br />
takker ja til å kjøpe huset (inkludert uthus) for en symboisk sum på kr. 1,-.<br />
2. Vi ønsker at skolen selges med tilhørende inventar som grenda har bruk for.<br />
3. Vi ønsker det årlige tilskuddet økt til kr.15.000 i fem år. Dette fordi vi vet at de<br />
årlige driftsutgiftene vil overstige denne summen.<br />
Vi vil ikke få samme gunstige forsikringsavtale som <strong>kommune</strong>n har. Foreløpige<br />
undersøkelser antyder en økning fra kr. 2.000 til 6.150.<br />
Når det gjelder strøm, har vi har ikke fått tid til å undersøke nærmere, men ved<br />
overgang til kun grendehus kan vi bli nødt til å godta en mye dyrere tariff. (Jfr.<br />
tariffen vi må betale på det gamle skolehuset i Båtneset)<br />
I tillegg til de årlige kommunale utgiftene til vann, renovasjon, feiing og<br />
slamtømming, vet vi at taket, som nå er <strong>25</strong> år, må legges nytt/renoveres. Dette og<br />
annet løpende vedlikehold vet vi vil bety en betydelig kostnad for oss i årene<br />
framover.<br />
4. Kommunen må ta på seg eventuelle økonomiske utgifter i forbindelse med salget.<br />
Vennlig hilsen<br />
Harangsfjord Grendelag<br />
v/ Grete Solvang<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING<br />
Med bakgrunn i de opplysninger som fremkommer over vurderer rådmannen det slik at<br />
situasjonen for befolkningen i Harangsfjord er en noe annen enn for de andre innbyggerne i
<strong>kommune</strong>n. Av den grunn ønsker rådmannen at skolen kan selges til Harangsfjord grendelag<br />
for en symbolsk sum.<br />
Rådmannen har også forståelse for at grendelaget får utfordringer med tanke på betale<br />
løpende utgifter til bygget som blant annet forsikringer og strøm samtidig som dette også skal<br />
betales for gammelskolen i Båtneset. Av den grunn ønsker rådmannen å tilby en årlig støtte til<br />
dette formål. For at dette skal være forutsigbart ønsker en å tilby slik støtte over et lengre<br />
tidsperspektiv. Rådmannen ser imidlertid ikke at en kan imøtekomme grendelagets ønske om<br />
at denne støtten skal være kr. 15.000,- pr. år, og vil foreslå kr. 10.000,- pr. år. På samme måte<br />
ser en heller ikke for seg at <strong>kommune</strong>n skal stå for utgiftene i forbindelse med salget. Dette er<br />
heller ikke praksis i ”lignende” saker.<br />
Med bakgrunn i at <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ikke har noen egeninteresse i bygget, samt at grendelaget<br />
ser muligheter for utnyttelse av skolen, innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte følgende<br />
v e d t a k:<br />
1. Harangsfjord grendelag tilbys å kjøpe Harangsfjord skole for kr. 1,-. Skolen selges<br />
med tilhørende inventar som <strong>kommune</strong>n ikke har bruk for.<br />
2. <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> dekker nødvendige utgifter til forsikring og strøm ut 2010, og etter<br />
dette gis et årlig tilskudd til slike utgifter på kr. 10.000,- i fem år fremover. Disse<br />
utgiftene må innarbeides i budsjett og økonomiplan. Denne støtten vurderes på nytt<br />
ved periodens utløp.<br />
3. Kjøper står for eventuelle utgifter i forbindelse med salget.<br />
4. Såfremt Harangsfjord grendelag takker nei til dette tilbud legges bygget ut for salg på<br />
det åpne marked. Rådmannen gis fullmakt til å stå for et slik salg, og samtidig tas det<br />
forbehold om at innkomne tilbud kan forkastes.<br />
5. Begrunnelse for vedtaket er beskrevet i saksfremlegget.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 02.06.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Arnfinn Hamnes<br />
Oppvekst- og kultursjef
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
P/R<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: r:\r\s\s010\adm Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10 Kjell Andersen<br />
TILLEGGSBEVILGNING BRANNBIL<br />
Det ble i kst.sak 112/<strong>09</strong> vedtatt å investere i ny brannbil, dette med bakgrunn i at brannbil som ble<br />
kjøpt i 2007 viste seg å være i en slik forfatning i forhold til driftsikkerhet, at den ikke var pålitelig i<br />
forbindelse med innsats.<br />
Det ble vedtatt en investeringsramme på kr 1.200.000,-. Det ble i denne sammenheng ikke tatt<br />
hensyn til mva. da det ikke beregnes avgift på brukte biler.<br />
Administrasjonen har foretatt en rekke henvendelser til aktuelle firma. ang brannbil i vedtatte<br />
prisklasse. I tillegg er kjøpet lagt ut på ”Doffin” som er nasjonal database for offentlige innkjøp.<br />
I tilbudsrunden etter utlysning på ”Doffin” fikk vi inn 1 tilbud, som inneholdt 2 brukte biler + 1<br />
tilbud på ny bil. I tillegg fikk vi en tilbakemelding fra 1 leverandør som skriver følgende: ”Det er<br />
svært få brannbiler (hvis overhode noen) til salgs i etterspurt prisklasse. De fleste brannbiler som<br />
er til salgs er svært gamle og ligger på priser fra kr 300.000,- til kr 700.000,-.<br />
De svært få brannbiler som er av nyere dato selges svært hurtig og det vil være vanskelig å få kjøpt<br />
disse gjennom en anbudskonkurranse.<br />
Vi kan derfor ikke tilby dere en brannbil som dere forespør, men vi kan tilby rimelige brannbiler til<br />
priser under 2 mill.<br />
De 2 bilene som vi har fått tilbud på, er fra henholdsvis 1990 og 1994 og har en prisklasse fra kr<br />
850.000 – 900.000,- Disse bilene har for liten vanntank i forhold til vårt behov. Ny brannbil er<br />
tilbudt til kr 1.850.000,- eks mva. Denne prisen er inkl. nødvendig ekstrautstyr.<br />
Det som er realiteten i markedet, er at det er få brannvesen som bytter ut brannbiler før de er 15 -20<br />
år gamle, dette gjelder i hovedsak store brannvesen og brannvesen som kjøper slike biler benytter<br />
disse til reservebiler.<br />
Små og mellomstore brannvesen har sine biler til de er <strong>25</strong> -30 år gamle.<br />
I den perioden som vi har sjekket markedet har vi registrert 2 brukte brannbiler som er av nyere<br />
dato. Den ene var årsmodell 2000 med prisforlangende kr 1.400.000 eks. mva. den andre var<br />
årsmodell 20<strong>03</strong> med samme prisforlangende. På mod 20<strong>03</strong> ble det sjekket med tidligere eier, og<br />
årsaken til at den ble byttet var at de hadde hatt tekniske problemer over lang tid og fikk hevet<br />
kjøpet.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
I forbindelse med budsjettprosessen for 2010 ble tema brukt kontra ny brannbil diskutert<br />
administrativt.<br />
Hadde markedet på dette tidspkt. vært kjent ville nok innstillingen vært kjøp av ny bil.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Den undersøkelsen som er foretatt i markedet, samt at det i tillegg er utlyst en anbudsrunde på<br />
”Doffin”, slik som regelverket for offentlig innkjøp krever, viser at det er vanskelig å oppnå de<br />
forutsetninger/krav som var lagt til grunn for innkjøp av brukt brannbil.<br />
Når det også viser seg at eventuelle brukte brannbiler som er rundt 10 år gamle har en prislapp på ca<br />
kr 1.400.000, er jeg av den oppfatning at man bør vurdere sterkt å øke rammen slik at det kan<br />
anskaffes ny bil som vil ha en levetid for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> på 30.år.<br />
Det å gå til anskaffelse av brannbil som er 20 år gammel ser jeg på som lite aktuelt, dette bl.annet<br />
med tanke på innkjøpet av brannbil som ble foretatt i 2007, som i ettertid viste seg å være uheldig.<br />
Nå kan det muligens hevdes at kjøpet i 2007 ikke var kvalitetsikret god nok, og at det sannsynligvis<br />
går bedre neste gang, men når et kjøretøy passerer 20 år vil det uansett være knyttet risiko til<br />
driftsikkerhet.<br />
Dette spesielt med tanke på at det er et utrykningskjøretøy.<br />
På bakgrunn av ovennevnte vil jeg foreslå at kostnadsrammen som ble satt til kr 1.200.000 økes til<br />
kr 1.850.000,- .<br />
Disse beløpene er eks. mva, mens en ny bil vil bli tillagt mva. Dette vil ikke ha noen økonomisk<br />
betydning da man får mva. tilbake.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
1. Ramme for kjøp av brannbil økes fra kr 1.200.000,- til kr 1.850.000,- eks. mva.<br />
2. Rådmannen gis fullmakt til å inngå forhandlinger/kjøp av ny brannbil i henhold til regelverk<br />
for offentlige innkjøp med en kapitalgrense på kr 2.312.500,- inkl mva.<br />
3. Det foretas følgende endring av investeringsbudsjettet:<br />
Prosjekt 11001<br />
157000 Overføring til investering 33901 økes med kr 462.500<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift 33901 økes med kr-462.500<br />
021000 Kjøp av transport middel 33901 økes med kr 650.000,-<br />
042900 Mva-kompensasjon av 1.850.000 33901 opprettes med kr 462.500,-<br />
172900 Mva-kompensasjon investering 33901 økes med kr-462.500,-<br />
<strong>09</strong>4000 Bruk av disposisjonsfond økes med kr-650.000,-<br />
0,-<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 02.06.2010.<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan-og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
153<br />
P/R<br />
J<strong>nr</strong>: /10 D: R/Raadm/S/S10/kst Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.2010 /10 Else Restad<br />
BUDSJETTREGULERING ANSVAR 1.4<br />
Gjennomgang av budsjettsituasjonen pr. 30.5.2010 for næringsfondet for ansvar 1.4 viser at det<br />
allerede er minus på budsjettpost 1 47004 3<strong>25</strong>52.<br />
Regulering omfatter i hovedsak økning i bruk av næringsfond til div næringsformål.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Potten for div. næringsformål er i budsjettet for 2010 på kr 835.000,-. Det ble i <strong>kommune</strong>styresak<br />
1/10 gitt tilsagn om kr 400.000,- til Trenor Dører AS fra potten som allerede er bevilget til generelle<br />
næringstiltak i 2010. Trenor Dører As (<strong>Bindal</strong>sbruket) har en meget viktig posisjon i <strong>Bindal</strong><br />
<strong>kommune</strong>, og bedriften har stor betydning i lokalsamfunnet.<br />
Det er hittil i år bevilget kr 853.800,- fra denne posten. Dette innebærer at fondsstyret i senere<br />
bevilgningssaker må avslå søknader som kommer siste halvår eller få tilført midler til bruk på<br />
næringsfondssøknader. Da vedtatte budsjett ikke er tilstrekkelig, velger en å legge fram sak om<br />
påfyll av næringsfondet.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
A. ØKTE UTGIFTER<br />
v e d t a k<br />
3<strong>25</strong>52 Div. næringsformål 147004 Tilskudd fra næringsfondet kr 300.000<br />
kr 300.000<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER<br />
C. ØKTE INNTEKTER<br />
3<strong>25</strong>52 Div. næringsformål 195050 Bruk av næringsfond kr 300.000<br />
kr 300.000<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER<br />
SAMMENDRAG
A. ØKTE UTGIFTER kr 300.000<br />
B. REDUSERTE INNTEKTER kr 0<br />
SUM kr 300.000<br />
C. ØKTE INNTEKTER kr 300.000<br />
D. REDUSERTE UTGIFTER kr 0<br />
kr 300.000<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE. Terråk 3.6.10<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan-og ressurssjef
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
Side 1<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> 2 5 <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
R<br />
153 J<strong>nr</strong>: / D: dokument2 Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 Kjell Andersen<br />
BUDSJETTREGULERING NR. 1 2010 ANSVAR 1.4<br />
Gjennomgang av budsjettsituasjonen drift, for ansvar 1.4 pr. 30.04.10, viser forbruk under budsjett.<br />
Dette forklares i hovedsak med at størsteparten av utgifter til vedlikehold for kommunale bygg og<br />
veier belastes etter rapporteringsdato.<br />
Driftbudsjettet anses derfor å være i rute når det tas hensyn til periodisering.<br />
Det er allikevel behov for en del intern regulering av poster, samt regulering av driftsutgifter fra<br />
bundne fond ang. drift og vedlikehold av barnehager.<br />
Pr i dag har <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ca kr 2 mill som står på bundet fond til drift av barnehager. Dette er<br />
statlige skjønnsmidler til barnehager som det ligger begrensninger i ang. hvordan disse pengene kan<br />
benyttes. Midlene kan i tillegg til drift, benyttes til vedlikehold og i denne sammenhengen er det et<br />
udekket vedlikeholdsbehov på ca 100.000,-. for 2010.<br />
I forbindelse med vedtatte investeringsprossjekt for 2010, sak 112/<strong>09</strong>, vil det være behov for<br />
regulering av ventilasjon/kjøling legekontor og helsestasjon, samt innkjøp av legevaktbil.<br />
Ventilasjon/kjøling ved helsestasjon ble kalkulert til kr 238.000,- inkl mva.<br />
Etter at reelle kostnader er framkommet, samt at det er viser seg nødvendig å utvide prosjektet med<br />
1 kontor, viser totale kostnader kr 328.000,- inkl mva. Dette medfører at det er nødvendig å tilføre<br />
prosjektet kr 90.000,-.<br />
Legevaktbil er budsjettert med kr 450.000,- eks. mva. Etter en anbudsrunde viser kostnader til kjøp<br />
av legevaktbil kr 440.000,-.eks mva. Utover dette viser salgspris på dagens legevaktbil kr 60.000,-<br />
over budsjett. Dette gir kr 70.000,- til gode i forhold til budsjett..<br />
Bakgrunnen til at det ikke er beregnet mva. i budsjettet er at det på dette tidspkt. var tanke å kjøpe<br />
brukt bil, som ikke er mva. belagt.<br />
I sak 35/<strong>09</strong> vedtok <strong>kommune</strong>styret at resterende ramme av rentekompensasjonsordningen for<br />
rehabilitering av skole og svømmeanlegg skulle benyttes til vedlikehold av skolebygg.<br />
Det ble imidlertid ikke vedtatt finansieringsmåte.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Regulering av driftbudsjettet for plan-og ressuravdeling består i hovedsak av interne reguleringer<br />
innen endel hovedposter og gjelder følgende forhold:<br />
• Regulering mellom kjøpte tjenester og materialer til vedlikehold.<br />
• Regulering mellom salg av tjenester og lønn overtid, som skyldes salg av tjenester til private<br />
i forbindelse med tining av vann og avløpsrør.<br />
• Regulering av bundne fondsmidler (statlige tilskudd til barnehagedrift)<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Det er viktig at statlige skjønnsmidler til barnehagedrift blir utnyttet best mulig, dette med tanke på<br />
de begrensninger bruken av disse midlene gir.<br />
Regulering av investeringsbudsjettet gjelder 2 prosjekt som ble vedtatt i budsjettmøte (kst.sak<br />
112/<strong>09</strong>). dette gjelder klimakjøling for helsestasjon, samt kjøp av ny legevaktbil.<br />
Inneklima ved helsestasjonen har vært tema i flere år, og det har vært gjort forsøk på å forbedre<br />
forholdene på sommerstid. Denne forbedringen har bestått i montering av solskjerming, men har<br />
ikke gitt tilfredsstillende resultat.<br />
Hovedverneombudet har vært koblet inn i saken og har krevd at tiltak må settes i verk snarest. På<br />
bakgrunn av dette ble det vedtatt å montere klimakjøling på den delen av helsestasjonen som vender<br />
mot sør.<br />
Det viser seg imidlertid at vedtatte budsjett ikke er tilstrekkelig etter at pristilbud er innhentet.<br />
Prosjektet mangler kr 90.000,- for å fullfinansieres, noe som også skyldes at arealet er utvidet med 1<br />
legekontor.<br />
Det vil være uheldig å dele prosjektet over 2 år, dette med hensyn til økte kostnader for reise og<br />
opphold for montører.<br />
Når det viser seg at innkjøp av legevaktbil ligger kr 70.000,- under budsjett, vil jeg foreslå at disse<br />
midlene overføres til klimakjøling ved helsestasjonen. Resterende kr 20.000,- foreslås tatt av<br />
driftsbudsjettet ved <strong>Bindal</strong> rådhus.<br />
I forbindelse med vedtatte bruk av resterende ramme for rentekompensasjonsordning for<br />
rehabilitering av skole og svømmeanlegg, sak 35/<strong>09</strong>, ble det ikke vedtatt finansieringsform og<br />
dermed ikke regulert inn i budsjett for 2010. Jeg vil i denne sammenheng foreslå at dette prosjektet<br />
finansieres ved bruk av disposisjonsfond og at nødvendig regulering foretas.<br />
Jeg vil bemerke at rentekompensasjonsordningen forvaltes av Husbanken og at ordningen i<br />
utgangspunktet gir <strong>kommune</strong>r anledning til å ta opp lån innenfor tildelte rammer med 5 års<br />
avdragsfrihet og en samlet løpetid for hvert lån på 20 år. Når det foreslås bruk av disposisjonsfond<br />
framfor lån, er dette med bakgrunn i en økonomisk vurdering. Gevinsten her vil være differansen<br />
mellom innskuddsrente og lånerente.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
1. Det foretas følgende regulering på driftsbudsjettet:<br />
A. ØKTE UTGIFTER<br />
22151 Terråk barnehage 1<strong>25</strong>000 Materialer til vedlikehold kr 100.000<br />
22151 Terråk barnehage 142900 Mva. komp kr <strong>25</strong>.000<br />
22<strong>25</strong>2 <strong>Bindal</strong>seidet skole 123000 Vedlikehold og Byggetjenester kr <strong>25</strong>.000<br />
34000 Produksjon av vann 119500 Avgifter, gebyrer, lisenser kr 15.000<br />
34000 Produksjon av vann 120000 Inventar og utstyr kr 15.000<br />
34500 Distribusjon av vann 104000 Overtid lønn kr 15.000<br />
35300 Avløpsnett 120000 Inventar og utstyr kr 20.000<br />
33901 Brann 118500 Div forsikringer kr 20.000<br />
kr 235.000<br />
B. ØKTE INNTEKTER<br />
22151 Terråk barnehage 195000 Bruk av bundne fond kr 100.000<br />
22151 Terråk barnehage 172900 Mva.komp drift kr <strong>25</strong>.000<br />
34500 Distribusjon vann 165000 Salg av varer og tjenester kr 15.000<br />
35300 Avløpsnett 165000 Salg av varer og tjenester kr 15.000<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
33901 Brann 171000 Sykelønnsrefusjon kr 15.000<br />
Side 3<br />
kr 170.000<br />
C. REDUSERTE UTGIFTER<br />
22<strong>25</strong>2 <strong>Bindal</strong>seidet skole 1<strong>25</strong>.000 Materialer til vedlikehold kr <strong>25</strong>.000<br />
34000 Produksjon av vann 1<strong>25</strong>.000 Materialer til vedlikehold kr 20.000<br />
34000 Produksjon av vann 123000 Vedlikehold og byggetjenester kr 10.000<br />
35300 Avløpsnett 1<strong>25</strong>000 Materialer til vedlikehold kr 5.000<br />
33901 Brann 115000 Kurs, opplæring kr 5.000<br />
kr 65.000<br />
SAMMENDRAG<br />
A. ØKTE UTGIFTER kr 235.000<br />
B ØKTE INNTEKTER kr 170.000<br />
C. REDUSERTE UTGIFTER kr 65.000<br />
kr 235.000<br />
2. Det foretas følgende regulering av investeringsbudsjettet:<br />
Posjekt 11004<br />
Klimakjøling helsestasjon<br />
023000<br />
Vedlikehold og<br />
byggetjenester 13001 økes med 72 000<br />
042900 Mva-kompensasjon 13001 økes med 18 000<br />
172900<br />
Mvakompensasjon<br />
investering 13001 økes med -18 000<br />
157000 Overføring til investering 13001 økes med 18 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift 13001 opprettes med -18 000<br />
1<strong>25</strong>000 Materialer til vedlikehold 13001 reduseres med -2 000<br />
157000 Overføring til investering 13001 økes med 2 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift 13001 økes med -2 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift økes med -70 000<br />
0<br />
Prosjekt 11002<br />
Legevaktbil<br />
021000 Kjøp av transportmiddel 24151 reduseres med -10 000<br />
042900 Mva-kompensasjon 24151 opprettes med 88 000<br />
066000 Salg av driftsmiddel økes med -60 000<br />
172900<br />
Mva-kompensasjon<br />
investering økes med -88 000<br />
157000 Overføring til investering økes med 88 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift økes med -88 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift reduseres med 70 000<br />
0<br />
Prosjekt 11006<br />
Vedlikehold Terråk skole rentekomp<br />
002000 Lønn investering 22<strong>25</strong>1 opprettes med 400 000<br />
0<strong>25</strong>000 Materialer til vedlikehold 22<strong>25</strong>1 opprettes med 735 000<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
042900 Mva.kompensasjon opprettes med 184 000<br />
172900 Mva.kompensasjon drift opprettes med -184 000<br />
157000 Overføring til investering opprettes med 184 000<br />
<strong>09</strong>7000 Overføring fra drift opprettes med -184 000<br />
<strong>09</strong>4000 Bruk av disposisjonsfond opprettes med -1 135 000<br />
0<br />
Side 4<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 01.06.10<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan-og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
Side 1<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> 2 5 <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
R<br />
J<strong>nr</strong>: 662/<strong>09</strong> D: mal1 Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 Ivar Saus<br />
KOMMUNESTYRET 18.06.<strong>09</strong> 61/<strong>09</strong> Ivar Saus<br />
SØKNAD OM BYGGING AV MARFOSSELVA KRAFTVERK – HØRING<br />
I oversendelse datert 30. mars fra NVE har <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> fått søknad om utbygging av<br />
Marfosselva til behandling. Søker er Fred. Olsen Renewables AS. Søknaden er annonsert i<br />
lokalpressen og har ligget ute til offentlig gjennomsyn på rådhuset fra <strong>03</strong>.04.<strong>09</strong>. Den er også<br />
tilgjengelig på NVE sin hjemmeside<br />
http://www.nve.no/no/Konsesjoner/Konsesjonssaker/Vannkraft/soknad=5187&stadium=&type=11<br />
og med link til <strong>kommune</strong>ns hjemmeside. Ordinær høringsfrist er 1. juni 20<strong>09</strong>. I telefonsamtale med<br />
Marianne Bismo i NVE den 14.04.<strong>09</strong> er det avklart at <strong>kommune</strong>styrets behandling 18.06.<strong>09</strong> er<br />
tidsnok for den kommunale behandlingen.<br />
Marfosselva renner ut i Åelva i Sagosen, ca 7 km sørøst for Terråk. Nedbørsfeltet er på 18,5 km 2 og<br />
strekker seg fra fylkesgrensen mot Nord-Trøndelag. Det er 2 grunneiere til vassdraget, Fred Olsen<br />
Spedisjon AS og Brynjulf Strand. Vassdraget er drikkevannskilde for Åbygda vannverk.<br />
Om saksbehandlingen:<br />
Utbyggingen har status som småkraftverk og skal behandles etter van<strong>nr</strong>essurslovens § 8. Dette er en<br />
noe enklere behandling enn for ordinær vannkraftutbygging. Konsekvensvurderingen har en enklere<br />
form og det arrangeres heller ikke folkemøter. (Jmf. folkemøter for utbygging av Terråkvassdraget)<br />
NVE er ansvarlig myndighet, har ansvaret for saksbehandlingen og avgjør konsesjonssøknaden.<br />
Søknaden er, i tillegg til <strong>kommune</strong>n, sendt på høring til sentrale og lokal høringsparter. Etter<br />
høringsfristens utløp får søker anledning til å kommentere innkomne uttalelser, før NVE foretar<br />
sluttbehandling.<br />
Samla plan for vassdrag:<br />
Marfosselva er ikke behandlet i prosessen med Samla Plan. I følge søknaden kan<br />
vannkraftprosjekter med installert effekt på inntil 10 MV eller med en produksjon på inntil 50 GWh<br />
søkes utbygd uten forhåndsvurdering i ”Samla Plan”.<br />
Kort sammendrag av utbyggingsalternativet:<br />
Inntaksdam er planlagt på samme sted som inntaket for Åbygda vannverk. Dammen bygges som<br />
betong platedam, 30 m lang og 3 m høy. Kraftverket vil utnytte et fall på 1<strong>25</strong> m mellom kote 129<br />
(damkrone) og kraftstasjon på kote 4 ved utløpet i Åelva. (Sagosen) Rørgate fra inntaksdammen og<br />
ned til kraftstasjon vil bestå av rør med diam. 1100 mm. i en lengde på 1235 m. Rørgata legges på<br />
vestsiden av elva og skal graves og sprenges ned. Fra inntaket skal første delen legges i eksisterende<br />
vei. Resten av traseen skal legges parallelt med vannledningstraseen. Som adkomstvei til anlegget<br />
skal eksisterende skogsbilvei oppgraderes og brukes. I tillegg planlegges bygd 30 m ny adkomstvei<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
til kraftstasjonen og 30 m ny adkomstvei til inntak og dam. Kraftstasjonsbygningen får en<br />
grunnflate på 100 m 2 . Det kan bli behov for massetak og massedeponi langs rørtraseen.<br />
Utbyggingen er anslått å legge beslag på ca <strong>25</strong> da i tillegg til rørtraseen som forutsettes å tilbakeføre<br />
til opprinnelig terreng og revegetering.<br />
Kraftverket er planlagt tilkoblet eksisterende 22 kV linje gjennom Åbygda ved gården Stranda via<br />
1000 m jordkabel.<br />
Utbyggingen forutsetter ikke regulering og magasinering av vann. Kraftverket skal kjøre på det<br />
naturlige tilsiget. Midlere vannføring ved inntaket er 1,69 m 3 /s. Etter utbygging vil naturlig<br />
restvannsføring ved utløpet av kraftverket være 0,02 m 3 /s. Det er planlagt minstevassføring, i<br />
perioden 1. mai – 30. sept. 0,3 m 3 /s og resten av året 0,<strong>09</strong> m 3 /s.<br />
Utbyggingen er totalt anslått å koste 31,8 mill. kr og vil gi en midlere årsproduksjon på 9,9 GWh.<br />
Dette gir en utbyggingskostnad på 3,21 kr/kWh.<br />
Konsekvensvurdering:<br />
I samsvar med regelverket for småkraftverk er det laget en konsekvensvurdering av tiltakets<br />
innvirkning for miljø, naturressurser og samfunn. Alle vurderinger og konklusjoner er basert på en<br />
minstevassføring som skissert i søknaden. Med unntak av tema biologisk mangfold, som er utredet<br />
av Ole Kristian Spikkeland Naturundersøkelser går det ikke fram av søknaden hvem som har<br />
foretatt konsekvensvurderingen.<br />
KORT OMTALE AV VURDERING OG KONKLUSJONEN FOR DE ENKELTE TEMA<br />
(STIKKORDS FORM):<br />
Hydrologi:<br />
Kraftverket er dimensjonert for en maks slukevne på 150 % av årlig middelvannsføring. På årsbasis<br />
vil 64 % av vannmengden utnyttes til kraftproduksjon mens 36 % vil slippe forbi inntaket på grunn<br />
av vannføring over maks slukevne, minstevassføring og stopp av kraftverket ved for lav vannføring.<br />
Vanntemperatur, isforhold og lokalklima:<br />
Etter utbygging vil perioder med høy lufttemperatur gi høyere vanntemperatur og tilsvarende<br />
perioder med lavere lufttemperatur gi lavere vanntemperatur og mer isdannelse om vinteren.<br />
Lokalklimaet antas ikke å bli særlig påvirket.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: liten negativ konsekvens.<br />
Grunnvann, flom og erosjon:<br />
Sannsynligvis lite erosjon i Marfosselva ved en utbygging. En utbygging antas å ha ubetydelig<br />
påvirkning på grunnvannsstanden. Når kraftverket er i drift vil flommene reduseres.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: ubetydelig konsekvens.<br />
Biologisk mangfold (flora og fauna):<br />
Det er ikke funnet velutviklede forekomster av verdifulle naturtyper i planområdet. Det er tilløp til<br />
fossesprøytsone under Marfossen og tilløp til rik sumpskog langs nedre deler av Marfosselva.<br />
Ingen vurderes som godt nok utviklet til å utgjøre en egen kartleggingsenhet. Følgende rødlistearter<br />
av fugle- og pattedyr opptrer i planområdet: Jerv, gaupe, oter, storlom, hønsehauk, dvergspett,<br />
fiskeørn, kongeørn, fjellvåk, stær, steinskvett og sangsvane. Det er ikke registrert rødlistede<br />
plantearter i planområdet. Det er foretatt egen kartlegging av moser og lav ved nedre deler av<br />
Marfossen. Det ble funnet flere arter med oseanisk utbredelse samt flere kalkindikatorer.<br />
Utbygging medfører ikke reduksjon av inngrepsfrie naturområder da det allerede er bygget en<br />
skogsbilvei inn i området.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 3<br />
Planområdet vurderes å ha stor verdi for temaene naturtype og forekomst av rødlistearter, middels<br />
verdi for tema inngrepsfrie naturområder og liten verdi for tema forekomst av truede<br />
vegetasjonstyper. Redusert vannføring vil forverre hekkesituasjonen særlig for fossekallen. På<br />
grunn av dette anbefales økt minstevannsføring vurdert.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: Middels negativ konsekvens.<br />
Fisk:<br />
Marfosselva har en anadrom strekning på ca 200 – <strong>25</strong>0 m fra utløpet i Åelva. Prøvefiske med<br />
elektrisk fiskeapparat har konstatert at anadrom fisk kan passere den nederste fossen i elva. Denne<br />
strekningen er ifølge vurderingen storsteinet og med lite egnet gytegrus. Strekningen vurderes<br />
derfor å ha liten verdi for fisk. Fisken ovenfor vandringshindret for anadrom fisk er småvokst<br />
bekkeørret.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: små negative konsekvenser.<br />
Landskap og geologi:<br />
Elvestrekningen som berøres av eventuell utbygging har tre større og mindre fossestrekninger. Det<br />
er bare selve Marfossen som utgjør et framtredende landskapselement i selve Åbygda. Dette gjelder<br />
særlig ved høye vannføringer i sommerhalvåret. Fossen er godt synlig fra store deler av Åbygda og<br />
er et påfallende landskapselement særlig når en kommer kjørende sørover fra Terråk. Det finnes<br />
flere fossestrekninger, både i Åelva og Kvernelva, men ingen av disse er av like stor<br />
landskapsmessig kvalitet som Marfossen. På grunn av fossen vurderes landskapet i influensområdet<br />
å være av stor verdi.<br />
Redusert vannføring etter utbygging vil redusere Marfossens bidrag til de landskapsmessige<br />
kvalitetene. Den negative påvirkningen vil variere med størrelsen på vannføringen. I et middels vått<br />
år vil den negative virkningen bli størst fra begynnelsen av juli til oktober samt fra desember til<br />
først i mai. Vannveien vil kreve en ryddesone på 20 m men rørgate skal graves ned der dette er<br />
mulig og arealet revegeteres. Der røret må legges i sprengt grøft vil terrengsår bli mer synlige. Dette<br />
gjelder særlig området vest for Marfossen.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: store negative konsekvenser.<br />
Kulturminner:<br />
Det er ikke registrert automatisk fredete kulturminner i området.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: ubetydelig negative konsekvenser.<br />
Landbruk:<br />
Området nyttes ikke til beite men det tas ut noe skog langs vassdraget.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: ubetydelig negative konsekvenser.<br />
Brukerinteresser (friluftsliv og turisme):<br />
Området har status som viktig friluftsområde i DN`s naturbase. Det vises ellers til det omfattende<br />
fisket etter anadrom fisk som foregår i Åelva. Dette utløser campingaktivitet og utleie av<br />
overnatting flere steder. Marfossen er særlig godt synlig fra campingområdet på Sylten.<br />
Fisken i den delen som berøres direkte av utbygging er småvokst bekkørret som det ikke drives<br />
organisert fiske på.<br />
Området sør for Marfossen er et populært utfartsområde som også vurderes å ha en viss verdi i<br />
regional sammenheng. Området har stabile snøforhold og om vinteren kjører lokalt idrettslag opp<br />
turløyper i området. Området brukes også mye til fotturer på sommers tid og er et viktig område for<br />
jakt og bærplukking.<br />
Redusert vannføring i Marfossen og nedsprenging av vannveien vest for fossen vil i størst grad føre<br />
til forringelse av landskapskvalitetene og derved forringe opplevelseskvalitetene. Utbygging<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 4<br />
vurderes ikke å være til fysisk hinder for fortsatt utøvelse av friluftsliv i området med unntak av i<br />
anleggsperioden. Det er en privat hytte i området.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: middels negative konsekvenser.<br />
Samiske interesser (reindrift):<br />
Prosjektområdet ligger innenfor Voengelh-Njaarke (<strong>Bindal</strong>Kappfjell) reinbeitedistrikt. Distriktet<br />
hadde pr 31. mars 2005 sju driftsenheter, hver med gjennomsnittlig 231 dyr i hver driftsenhet.<br />
Området benyttes som beite, først og fremst høst og vinter. Distriktet har lite vår-, sommer og<br />
høstbeiter. Barmarksområdene i området er derfor svært verdifulle for reindriften. Det går en<br />
flyttelei for rein gjennom prosjektområdet. Det ligger ingen reindriftsanlegg i prosjektområdet.<br />
Prosjektområdet vil bli lite egnet som reinbeite i anleggsperioden. Tekniske anlegg vil medføre<br />
mindre reduksjoner i beiteareal, særlig den første tiden etter anlegg. I anleggsperioden vil flytting<br />
vanskeliggjøres. I driftsfasen vurderes påvirkningen som ubetydelig.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: middels negative konsekvenser.<br />
Samfunnsmessige virkninger:<br />
Utbyggingen er for liten til at det utløser konsesjonsavgift og naturressursskatt til <strong>kommune</strong>n. Av<br />
positive samfunnsmessige virkninger er nevnt inntekter til berørte grunneiere, eiendomsskatt og<br />
eventuelle oppdrag til lokale entreprenører i anleggsperioden.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: små positive konsekvenser.<br />
Vannkvalitet, vannforsyning- og resipientinteresser:<br />
Marfosselva er drikkevasskilde for Åbygda vannverk. Inntak for kraftverket er planlagt på samme<br />
sted som inntaket for vannverket. I forbindelse med kraftutbygging må en oppgradering av<br />
vannverksinntaket påregnes.<br />
Inntaket for vannverket må midlertidig flyttes oppstrøms anleggsområdet i anleggsperioden. Dette<br />
kan medføre noe redusert vannkvalitet i denne perioden. Endringen forventes å bli marginal.<br />
Samlet konsekvensvurdring for temaet: ubetydelig negative konsekvenser.<br />
Avbøtende tiltak:<br />
Av avbøtende tiltak er nevnt:<br />
• Revegetering – Det skal tas vare på deler av vegetasjonen før grøft for rørtraseen graves.<br />
• Minstevassføring - perioden 1. mai – 30. sept. 0,3 m 3 /s og resten av året 0,<strong>09</strong> m 3 /s.<br />
• Tildekking av sprengt rørtrase med løsmasser.<br />
• Uttak og deponering av masser der det er minst synlig.<br />
• Midlertidig flytting av vannverksinntak<br />
• Stillstand i anleggsarbeidet under reinflytting.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Av NVE`s saksbehandlingsregler for konsesjonssønader etter van<strong>nr</strong>essurslovens § 8 framgår at<br />
NVE særlig ønsker synspunkter på følgende tema:<br />
Om planene bør gjennomføres, ev. valg av alternativ eller begrensninger og begrunnede forslag til<br />
avbøtende tiltak. Av <strong>kommune</strong>n forventer NVE spesielt at forhold knyttet til <strong>kommune</strong>planen<br />
kommenteres i tillegg til en oversiktlig framstilling av forholdet mellom planen og de lokale<br />
interessene.<br />
FORHOLDET TIL KOMMUNEPLANEN:<br />
Inntaksdam med adkomstvei og øvre del av vannveien ligger i arealsone LNF1. Dette er områder<br />
hvor bygging eller fradeling ikke er tillatt. Det meste av vannveien med kraftstasjon ligger i<br />
arealsone LNF2, områder hvor spredt utbygging av bolig, ervervs- og fritidsbebyggelse er tillatt.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 5<br />
Hele nedslagsfeltet til kraftverket ligger i LNF1 og er i tillegg klausulert som drikkevannskilde.<br />
I tekstdelen til <strong>kommune</strong>planen (20<strong>03</strong>) heter det:<br />
I nedslagsfeltet for drikkevannsforsyningen må det ikke iverksettes tiltak som kan ha negativ<br />
virkning på vannkvaliteten i området, jmf. forskrift om vannforsyning og drikkevann m.m.<br />
(Drikkevannsforskriften) Eventuelle tiltak skal i god tid forelegges <strong>kommune</strong>n til uttalelse.<br />
Unntatt fra dette er aktivitet og tiltak tilknyttet stedbunden næring. Området har i arealdelen<br />
juridisk status tilsvarende som for LNF, sone 1, men drikkevannsforskriftens bestemmelser er<br />
strengere enn hva LNF1-status indikerer. Forskriften forbyr bl.a. forurensende næringsaktivitet<br />
i nedslagsfeltet.<br />
FORHOLDET TIL LOKALE INTERESSER:<br />
De største lokale interessemotsetninger og avveininger knyttet til utbyggingen er etter rådmannens<br />
vurdering:<br />
• De landskapsmessige konsekvenser ved redusert vannføring, særlig i sommerhalvåret.<br />
• Konsekvenser for anadrom fisk.<br />
• Hensynet til en sikker vannforsyning til Åbygda vannverk.<br />
• Konsekvenser for skogbruk<br />
• Konsekvenser for reindriften.<br />
De landskapsmessige konsekvenser:<br />
Marfossen er et markert og godt synlig naturelement i nedre deler av Åbygda. Den er også endel av<br />
det totalbildet besøkende møter, så å si ved innfallsporten til bygda. For mange er fossen selve<br />
varemerket for bygda. Turisme og reiseliv utgjør en betydelig del av næringsgrunnlaget i bygda. I<br />
denne sammenheng kan redusert vannføring, særlig i den viktigste turistsesongen være negativt.<br />
Konsekvenser for anadrom fisk:<br />
Anadrom fisk kan i dag forsere den nederste fossen i vassdraget. Det er en anadrom strekning på<br />
200 m ovenfor fossen. Kvaliteten på denne elvestrekningen som gyteområde er noe usikker. En<br />
utbygging vil ikke påvirke vannføringen i Åelva da det ikke skal magasineres vann men en<br />
utbygging vil medføre bortfall av ovennevnte gyteområde.<br />
Åelva er allerede sterkt påvirket av kraftutbygging. Redusert vannføring har medført reduserte<br />
gytearealer og høyere sommervannstemperatur med dertil hørende sykdomsproblemer. (PKD)<br />
Ethvert tiltak som medfører ytterligere negative konsekvenser for anadrom fisk i Åelva er<br />
betenkelig. Ut fra denne problemstillingen hadde det vært ønskelig med en grundigere utredning<br />
av den anadrome strekningens verdi og betydning for de totale anadrome fiskebestander i Åelva.<br />
Hensynet til en sikker vannforsyning til Åbygda vannverk:<br />
En utbygging kan medføre noe redusert vannkvalitet til Åbygda vannverk i en utbyggingsfase, men<br />
vil i liten grad påvirke vannkvaliteten i driftsfasen. Uttak til drikkevannsforsyning vil imidlertid skje<br />
i konkurranse med kraftverkets behov. Avtale, med klausulering er opprettet med grunneierne og<br />
tinglest i 1996. Maksimalt døgnforbruk av vann er fastsatt til 140 m 3 pr. døgn. Ved en eventuell<br />
kraftutbygging i konkurranse med vannverkets behov skal <strong>kommune</strong>n, i følge avtalen erstatte<br />
påviselig tap på grunn av vannverkets behov, utover det engangsbeløp som allerede er betalt.<br />
Konsekvenser for skogbruk:<br />
Det meste av traseen for vannveien fra Marfossen og ned til kraftstasjonen går gjennom plantet<br />
ungskog i alderen 20 – 30 år. Vannveien med massetak og eventuell massedeponi vil legge beslag<br />
på ca. 15 – 20 da ungskogareal med en antatt nåverdi på <strong>25</strong>- til 35.000 kr. Vannveien berører i sin<br />
helhet grunneier Brynjulf Strand.<br />
Konsekvenser for reindriften:<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 6<br />
Konsekvensene for reindriften er små, både i anleggsfasen og driftsfasen. De negative<br />
konsekvensene kommer imidlertid i tillegg til konsekvensene av andre gjennomført og planlagte<br />
tiltak i reinbeitedistriktet.<br />
VURDERING:<br />
De landskapsmessige konsekvenser ved sterkt redusert vannføring i Marfossen kombinert med<br />
bortfall av gyteområde for anadrom fisk representerer etter rådmannens syn de største negative<br />
konsekvenser ved en eventuell utbygging. Ved siden av omsøkt overføring av Storåa, som berører<br />
Brudesløret ved Kollbotnet (Terråk kraftverk) er regulering av Marfossen den<br />
vannkraftutbyggingen i <strong>kommune</strong>n som blir mest synlig for ”den store allmennhet”. Med den<br />
sentrale plasseringen Marfossen har i bygda kan en utbygging også virke negativt for den lokale<br />
turistnæringen.<br />
Konsekvensene for anadrom fisk er usikker. I konsekvensvurderingen er den anadrome strekningen<br />
vurdert til liten verdi men det er ikke utført grundige undersøkelser over tid. En enkel opprydding<br />
av Marfosselvas utløp i Åelva kunne bedret muligheten for oppgang av anadrom fisk. Med<br />
bakgrunn i situasjonen for anadrom fisk i Åelva totalt kan et hvert negativt tiltak få store<br />
konsekvenser. Det er mulig å flytte kraftstasjonen ovenfor den anadrome strekningen. Dette vil gi<br />
ca 10 m tapt fallhøyde men samtidig ca. <strong>25</strong>0 m kortere vannvei. Det hadde vært ønskelig med en<br />
grundigere, uavhengig vurdering av den anadrome strekningens verdi og betydning før konsesjon<br />
gis.<br />
For vannforsyningen til Åbygda vannverk vil en utbygging ha små konsekvenser, forutsatt at<br />
skisserte tiltak i anleggsfasen gjennomføres. Ved en eventuell utbygging må imidlertid inntak og<br />
manøvreringsreglement utformes slik at tilstrekkelig vannforsyning til vannverket sikres før<br />
vannforsyningen til kraftverket. Etter inngått avtale med grunneierne må <strong>kommune</strong>n regne med å<br />
betale erstatning for tapt kraftproduksjon på grunn av vannverkets vannbehov.<br />
Ved en eventuell utbygging bør det ikke opprettes deponi for overskuddsmasser. Overskuddsmasser<br />
må brukes til utbedring og vedlikehold av skogsbilveinettet i nærområdet.<br />
Rådmannen vil tilrå at konsesjon gis under forutsetning av at det gjennomføres en grundigere,<br />
uavhengig undersøkelse av den anadrome strekningens betydning for anadrom fisk i Åelva før det<br />
gis konsesjon. Dersom anadrom strekning er av noe betydning bør kraftstasjon flyttes ovenfor<br />
anadrom strekning. Det må uansett settes betingelser om sikker vannforsyning til Åbygda vannverk.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
Konsesjon for utbygging av Marfosselva kraftverk anbefales gitt på følgende betingelser:<br />
1. Før konsesjon gis må det utføres en grundigere, uavhengig undersøkelse av den anadrome<br />
strekningen i Marfosselva og dens betydning for anadrome fiskebestander i Åelva. Dersom<br />
denne er av noe betydning bør kraftstasjonen flyttes ovenfor anadrom strekning.<br />
2. Vannforsyning til Åbygda vannverk må sikres før vannforsyningen til kraftverket.<br />
3. Overskuddsmasser bør brukes til utbedring og vedlikehold av skogsbilveinettet i<br />
nærområdet.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk <strong>03</strong>.06.<strong>09</strong><br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 7<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
KOMMUNESTYRETS BEHANDLING:<br />
Tor-Arne Aune fremsatte følgende forslag:<br />
” Marfossen er noe av det første man ser når man kommer til Åbygda, den er markant i<br />
landskapsbildet. Ved en kraftutbygging vil vannføringen reduseres og bilde forandres. <strong>Bindal</strong><br />
<strong>kommune</strong> ønsker ikke at det gis konsesjon til utbygging av Marfosselva kraftverk. ”<br />
Votering:<br />
Aunes forslag enst. vedtatt.<br />
NY BEHANDLING 16.06.10<br />
I <strong>kommune</strong>styremøte 29.04.10 fikk Jakob Ruder Iversen fra Fred Olsen Spedisjon AS redegjøre for<br />
prosjektet. Kommunestyret sa seg da villig til å vurdere saken på nytt dersom det kom skriftlig<br />
innspill med ny informasjon fra søker innen midten av mai. I e-post fra 27.05.10 har <strong>kommune</strong>n<br />
mottatt to innspill, ett datert <strong>25</strong>.05.10 og ett datert <strong>09</strong>.12.<strong>09</strong>. Det siste er et innspill som tidligere er<br />
sendt direkte til ordfører uten at dette er journalført.<br />
-----------------------------------<br />
<strong>Bindal</strong> Kommune,<br />
7980 Terråk.<br />
Att.: Rådmann Knut Toresen.<br />
26.05.2010<br />
Vedr. Utbygging av Marfossen.<br />
VI visert til <strong>kommune</strong>styremøte den 29. april 2010, hvor undertegnede fikk anledning til å legge<br />
frem Marfoss prosjektet, som beklageligvis i utgangspunktet hadde noe ufullstendige opplysninger.<br />
De viktigste tilleggspunktene er som følger:<br />
• Vi har i vår avtale med Brynjulf Strand, lovet at utløpet Marfossen ikke skal forringes<br />
vesentlig grunnet utbyggingen.<br />
• Som nevnt i møtet vil vi også vurdere ytterlige tiltak å bedre vannføring i utløpet Marfossen.<br />
• Likeledes skal vannforsyningen fra det kommunale vannverket opprettholdes, og utbygger<br />
vil også utbedre terskelen til vannverket som en del av den øvrige utbyggingen<br />
• I de perioder hvor det er under minstevannføringen vil kraftverket stoppe, for å prioritere<br />
utløpet på fossen.<br />
Likeledes vil vi understreke nok engang at Fred.Olsen relaterte selskaper, har i den senere tid<br />
investert betydelig i utviklingen av Åbygda, og at vi på ingen måte ønsker å fjerne bygdas " Velkomst<br />
hilsen " , altså Marfossen<br />
Imøteser en velvillig behandling av overnevnte i <strong>kommune</strong>styremøte den 16. juni d.å.! Med vennlig<br />
hilsen<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
for Fred.Olsen Spedisjon AS<br />
Side 8<br />
Jakob Ruder Iversen<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong><br />
7980 Terråk<br />
Vedr. Utbygging av Marfossen.<br />
Oslo, <strong>09</strong>.1120<strong>09</strong>.<br />
Vi viser til vedtak i <strong>kommune</strong>styret 18.06.20<strong>09</strong> , J<strong>nr</strong> 662/<strong>09</strong>.<br />
1 denne forbindelse vil vi også komme med noen tilleggsopplysninger som ikke er fremkommet i det<br />
første saksfremlegget.<br />
I betingelsene fra rådmannen er det i punkt <strong>nr</strong> 1, bedt om nærmere undersøkelse av anadrome fiske,<br />
dette er nå utført av Sweco.<br />
Notat fra Sweco av 27,10.<strong>09</strong>, fremkommer det under avsnittet "Påvirkning og konsekvens", at<br />
"Tiltaket vil derfor få ubetydelig negativ konsekvens for anadrom fisk i Marfosselven."<br />
Det har fra vår side hele tiden vært en forutsetning at det synlige fossefallet i Marfossen skulle<br />
ivaretas og opprettholdes i relevante perioder. Dette ble også avtalefestet med den andre<br />
grunneieren allerede under planleggingen av en eventuell utbygging. Ivaretakelse er absolutt også i<br />
var egen interesse da vi jo som kjent allerede har foretatt betydelige investeringer i turisme og<br />
reiseliv i Åbygda.<br />
Likeledes ble Gunvor Aursjø i <strong>kommune</strong>ns tekniske etat lovet at vanntilførselen fra vannverket ikke<br />
skulle forringes ved en utbygging, og at utbygger skulle ivareta forbedring av terskelen til<br />
vannverket, likeledes skulle dette ikke belastes <strong>kommune</strong>n økonomisk.<br />
Som alle vet vil <strong>kommune</strong>ns mest sette turistattraksjon, "Brudesløret", mer eller mindre forsvinne<br />
når Terråkvassdraget bygges ut. I motsetning til denne utviklingen ønsker vi primært å opprettholde<br />
utløpet i Marfossen i tråd med den naturlige vannføringen som i dag.<br />
I de perioder hvor det er under minstevannføring vil kraftverket stoppe for å prioritere utløpet til<br />
fossen for å opprettholde det visuelle utseendet. Dette er begrunnet som svært viktig i behandlingen<br />
av ovennevnte sak.<br />
Dersom det er av interesse for <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> går vi også gjerne i en dialog for å diskutere<br />
forutsetningene for en eventuell regulert kraftverksutbygging med inkludering av en mindre<br />
reguleringsdam. Dette vil etter vår mening ytterligere kunne sikre jevn vannføring i fossen og mer<br />
stabil vannforsyning til Åbygda.<br />
Vi ønsker derfor at saken tas opp på nytt i <strong>kommune</strong>n, da vesenlige opplysninger etter var mening<br />
ikke var godt nok belyst ved første behandling, Dette er i tråd med Forvaltningsloven.<br />
Imøteser en velvillig behandling av nærværende, og ser fram til videre samarbeide<br />
Med vennlig hilsen<br />
for Fred.Olsen Renewables<br />
-------------------------------------<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 9<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Av henvendelsene fra søker kan en ikke se at det er foretatt endringer i de opprinnelige planene med<br />
hensyn til vannføring og kjøremønster. De opplysninger om hydrologi og minstevannsføring som er<br />
referert i saksutredningen til sak 61/<strong>09</strong> er derfor korrekte. Det samme gjelder tinglyst avtale om<br />
klausulering i forbindelse med bygging av Åbygda vannverk som også er nevnt i denne<br />
saksutredningen. For ordens skyld gjengis avsnittet om hydrologi i søknaden ordrett:<br />
3.1 Hydrologi<br />
Alle betraktninger i beskrivelsen nedenfor gjelder inntaksstedet.<br />
Kraftverket er dimensjonert for maks slukevne lik 150 % av årlig middelvannføring. Dagens<br />
middelvannføring er beregnet til 1,69 m3/s. Alminnelig lavvannføring ved inntaket er beregnet<br />
til 0,08 m³/s. Vannføringen med varighet 95 % om sommeren (1.5. – 30.9.) er 0,3 m³/s (basert<br />
på data fra 1<strong>983</strong> til 2005). Det tilsvarende tallet for vinterhalvåret er 0,<strong>09</strong> m³/s. Vannføring<br />
med 95 % varighet for året er 0,11 m3/s. Dagens midlere naturlige avrenning fra restfeltet<br />
(feltet mellom kraftverkets inntak og utløp) er 0,02 m3/s.<br />
På årsbasis vil 64 % av vannmengden utnyttes til kraftproduksjon, mens 36 % vil slippes forbi<br />
inntaket på grunn av vannføring over maks slukevne, slipping av minstevannføring og stans<br />
av kraftverket ved for lav vannføring. Gjennomsnittlig restvannføring nedenfor inntaket til<br />
kraftverket være 0,61 m3/s. Det er forutsatt minstevannføring i elva tilsvarende 0,3 m3/s om<br />
sommeren (1.5 – 30.9) og 0,<strong>09</strong> m3/s om vinteren (1.10 – 30.4). Antall dager større enn maks<br />
slukevne eller mindre enn minste slukevne er vist i tabell 3.1.<br />
I brev fra søker datert <strong>09</strong>.12.20<strong>09</strong> nevnes mulighet for en utbygging med reguleringsdam. Ved en<br />
utbygging med reguleringsmagasin vil utbyggingen ikke lenger ha status som småkraftutbygging.<br />
Betegnelsen småkraftutbygging er betinget av at det ikke etableres reguleringsmagasin men at den<br />
naturlige vannføringen i vassdraget til en hver tid utnyttes. Etablering av reguleringsmagasin vil<br />
påvirke Marfosselvas vannføring til Åelva og få negative konsekvenser for anadrom fisk der. Et<br />
eventuelt reguleringsmagasin vil også medføre større konsekvenser for reindriften og berøre arealer<br />
med betydelige miljøverdier. En slik endring av planene vil i alle tilfelle medføre ny planlegging og<br />
en utvidet konsekvensutredning.<br />
I rådmannens saksutredning til sak 61/<strong>09</strong> er usikkerhet med hensyn til betydningen av nedre del av<br />
Marfosselva som gyteområde for anadrom fisk beskrevet. Av innspillet fra søker vises det til et<br />
notat fra Sweco datert 27.10.<strong>09</strong> som konkluderer med ”ubetydelig negativ konsekvens”. Dette er<br />
omtrent samme vurdering som i opprinnelig konsekvensvurdering.<br />
Rådmannen kan ikke se at innspillene fra søker inneholder vesentlige opplysninger om<br />
utbyggingsplanene som ikke var kjent ved <strong>kommune</strong>styrets behandling av sak 61/<strong>09</strong>. Ut fra<br />
forvaltningsmessig praksis vil rådmannen være lojal mot <strong>kommune</strong>styrets tidligere vedtak i saken<br />
og tilrår at vedtak i sak 61/<strong>09</strong> opprettholdes.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 10<br />
Kommunestyret ser ikke at det er framkommet nye vesentlige momenter i saken, og vedtak i K-sak<br />
61/<strong>09</strong> opprettholdes. Marfossen er noe av det første man ser når man kommer til Åbygda, den er<br />
markant i landskapsbildet. Ved en kraftutbygging vil vannføringen reduseres og bilde forandres.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> ønsker ikke at det gis konsesjon til utbygging av Marfosselva kraftverk.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 31.05.10<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat<br />
38/1 J<strong>nr</strong>: 877/10 D: r:\raadm\saker\sak2010\k Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
R<br />
ommunestyret\16.6.10\sø<br />
knad om deling av<br />
eiendom-g<strong>nr</strong> 38 b<strong>nr</strong>. 1-<br />
Petter og Hild D Dypvik<br />
MØTE-<br />
BEHANDLET AV<br />
SAK NR. SAKSBEHANDLER<br />
DATO<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.2010 /10 Else Restad<br />
SØKNAD OM FRADELING AV EKSISTERENDE BEBYGGELSE FRA EIENDOMMEN<br />
DJUPVIK GNR. 38 BNR. 1<br />
Eiendom:<br />
Kommune G<strong>nr</strong> B<strong>nr</strong> F<strong>nr</strong> S<strong>nr</strong> ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 38 1 1/1 DJUPVIK<br />
PARTER<br />
Eier:<br />
Petter Dypvik<br />
7980 TERRÅK<br />
Hild Dagslott Dypvik<br />
7980 TERRÅK<br />
Erverver:<br />
Petter Dypvik<br />
7980 TERRÅK<br />
Parseller:<br />
Parsell: 1, formål: Bolig<br />
Fulldyrka jord: Bebygd: Ja Avstand tun:<br />
Overflatedyrka / Adkomst dyrka jord: Nei Adkomst gårdsveg: Ja<br />
Gjødsla beite: Adkomst gjennom tunet: Nei Omdisp. skogl. §50: Nei<br />
Skog S og H: Flere våningshus: Nei Vernskog: Ja<br />
Skog M: Grenser bolig / hytte: Nei<br />
Skog L: Grenser dyrka jord: Ja<br />
Tunet: 7,1 Samsvar med godkjent plan: Ja<br />
Naust 0,4 Ivaretar kulturlandskapshensyn: Ja<br />
Areal i alt: 7,5<br />
Derav dyrkbart:<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Totalt parseller:<br />
Totalt bruket:<br />
Fulldyrka jord: Fulldyrka jord: 47,0<br />
Overfl.dyrk. / Gj. beite: Overfl.dyrk. / Gj. beite: 3,0<br />
Skog S og H: Skog S og H: 161,0<br />
Skog M: Skog M: 597,0<br />
Skog L: Skog L: 648,0<br />
Annet areal: Tun + naust 7,5 Annet areal: 11<strong>09</strong>0,0<br />
----- -----<br />
Areal i alt: 5,0 Areal i alt: 1<strong>25</strong>46,0<br />
Derav dyrkbart:<br />
Eiendommens bygningsmasse:<br />
Bygningstype Byggeår Grunnflate Etasjer Teknisk tilstand<br />
Bolighus 1974 God<br />
Eldre våning<br />
Dårlig<br />
Driftsbygning 1955 Middels<br />
Stabbur<br />
Butikk/Forretning 1996 Middels<br />
Naust<br />
Middels<br />
Faktiske opplysninger:<br />
Eiendomstypen er landbruk. Eiendommen eies i/av eneeie.<br />
Drift i området er husdyrhold, planteproduksjon, skogbruk.<br />
Området bruket ligger i har gode skogbruksvilkår.<br />
Petter Dypvik og Hild Dagslott Dypvik søker på skjema mottatt i ekspedisjon 12.4.2010 om<br />
tillatelse til fradeling av inntil 7,5 daa tomt med bebyggelsen fra eiendommen Dypvik g<strong>nr</strong>. 38 b<strong>nr</strong>. 1<br />
i <strong>Bindal</strong>. Restarealet planlegges solgt til naboeiendom i drift. Konsesjonssøknad på resterende<br />
eiendom foreligger.<br />
Søknad om fradeling behandles etter jordlovens § 12, som i utgangspunktet er et generelt forbud<br />
mot deling. De forhold som etter loven kan gi grunnlag for dispensasjon fra dette forbudet er<br />
samfunnsinteresser av større vekt. Ved vurdering av dette forholdet skal det legges vekt på om<br />
deling vil medføre drifts- eller miljømessige ulemper av konkret karakter for landbruket i området.<br />
Det skal tas hensyn til godkjente planer for området eiendommen ligger i, og om en fradeling tar<br />
hensyn til kulturlandskapet. Det er etter loven anledning til å knytte vilkår som er nødvendige av<br />
hensyn til lovens formål, til en fradeling.<br />
Det er åpnet for at det kan gis fradeling av tomt til bebyggelsen ved salg av resten av eiendommen<br />
som tilleggsjord. Deling av grunneiendom skal også behandles etter PLB § 63.<br />
Det er <strong>kommune</strong>n som har ansvar for alle delingssaker i første instans og med fylkeslandbruksstyret<br />
som ankeinstans.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 3<br />
Eiendommen ligger i plankrets 19 som omfatter g<strong>nr</strong>. 38 Djupvik. Totalt areal i plankrets 19 er på<br />
15.118 daa. Ingen bruk i kretsen er i drift med husdyrproduksjon. Det er gode ressurser for jord- og<br />
skogbruk i området.<br />
En fradelt tomt er fritt omsettelig enhet som representerer en driftsulempe for den resterende<br />
eiendommen og konflikter i forhold til eier av tomta. Erfaring viser at særlig i forbindelse med<br />
spredning av husdyrgjødsel og dyr på beite, vil konflikter kunne oppstå.<br />
I <strong>kommune</strong>planens arealdel ligger eiendommen LNF sone 2, område hvor byggeaktivitet tillates på<br />
visse vilkår.<br />
Det foreligger søknad om konsesjon i forbindelse med salg av resterende eiendom som tilleggsareal.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Ved eventuell fradeling av bolighus er det viktig å vurdere om det er behov for bolighuset.<br />
Eiendommen selges som tilleggsareal, og kjøper av restarealet har bolighus på sin eiendom.<br />
Omsøkte tomt ligger inntil dyrka mark med de konsekvenser det medfører. Det vil da lett oppstå<br />
konflikter mellom framtidig tomteeier og de som driver jordbruk i nærheten.<br />
I vurdering av fradelingsspørsmålet skal det tas hensyn til den avkastningen eiendommen kan gi.<br />
Det arealet som søkes fradelt er på 5,0 daa. Dette vil redusere eiendommens avkastningsverdi, men<br />
siden resterende areal selges til naboeiendom som tilleggsareal, har dette forholdet mindre interesse.<br />
Ved vurdering av om tillatelse til fradeling skal gis, skal det også tas hensyn til samfunnsinteresser<br />
av større vekt. Samfunnsinteresser omfatter større gruppers interesser, og ikke enkeltpersoners<br />
særinteresser. Fradelingen i seg selv innebærer ikke en løsning som vedrører samfunnsinteresser,<br />
men totalløsningen med fradeling og salg av restareal som tilleggsareal, gjør det.<br />
Eventuell fradeling av arealet vil ikke ha betydning for kulturlandskapet i området.<br />
Vegrett/adkomst sikres etter eksisterende gårdsveg.<br />
Med bakgrunn i foranstående inviterer jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte følgende<br />
v e d t a k :<br />
1. Petter Dypvik og Hild Dagslott Dypvik gis tillatelse til fradeling av inntil 7,5 daa fra<br />
eiendommen Dypvik g<strong>nr</strong>.38 b<strong>nr</strong>. 1 i <strong>Bindal</strong>. Derav 7,1 daa tomt for eksisterende bebyggelse<br />
og 0,4 daa tomt for eksisterende naust, jfr. jordlovens § 12 og pbl § 63, som omsøkt.<br />
2. I medhold av pbl. § 66 settes som vilkår at parsellen sikres tinglyst rett til adkomst. Parsellen<br />
gis ingen andre rettigheter.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 28.5.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 1<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv: 38/1 J<strong>nr</strong>: 876/10 D: R:\raadm\saker\sak2010\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
m.fl.<br />
kst\\søknad om konsesjon<br />
ved erverv av eiendomg<strong>nr</strong><br />
38 b<strong>nr</strong>. 1 m.fl. –<br />
Birgit og Arild Aarsand<br />
MØTE-<br />
BEHANDLET AV<br />
SAK NR. SAKSBEHANDLER<br />
DATO<br />
KOMMUNESTYRET 16.6.2010 /10 Else Restad<br />
SØKNAD OM KONSESJON VED ERVERV AV EIENDOMMENE DJUPVIK<br />
GNR. 38 BNR. 1, OLDERVIK GNR. 38 BNR. 2 OG FAGERLI GNR. 38 BNR. 5<br />
SØKERE: BIRGIT OG ARILD AARSAND<br />
Eiendom:<br />
Kommune G<strong>nr</strong> B<strong>nr</strong> F<strong>nr</strong> S<strong>nr</strong> ID Andel Eiendomsnavn<br />
BINDAL 38 1 1/1 DJUPVIK<br />
38 2, 5 1/1 OLDERVIK/FAGERLI<br />
PARTER:<br />
Eier:<br />
Petter Dypvik<br />
7980 TERRÅK<br />
Hild Dagslott Dypvik<br />
7980 TERRÅK<br />
Erverver:<br />
Arild og Birgit Aarsand<br />
Årsand<br />
7980 TERRÅK<br />
Arealoppgave pr. 2010:<br />
Fulldyrka Overfl. dyrk/ ---------- Skog, bonitet ------------- Annet Areal<br />
jord gj.beite S og H M L areal i alt<br />
47 3 119 328 413 6891 7801<br />
42 269 235 4199 4745<br />
47 3 161 597 648 11<strong>09</strong>0 1<strong>25</strong>46<br />
Eiendommens bygningsmasse:<br />
Bygningstype Byggeår Grunnflate Etasjer Teknisk tilstand<br />
Skogstue<br />
Naust<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 2<br />
Faktiske opplysninger:<br />
Formålet med ervervet:<br />
Landbruk.<br />
Formålet er forenlig med plansituasjonen.<br />
Overdragelsessum er : 1.050.000 kr.<br />
Eiendomstypen er landbruk. Eiendommen eies i eneeie.<br />
Drift på bruket er og skogbruk.<br />
Drift i området er husdyrhold, planteproduksjon, skogbruk.<br />
Området bruket ligger i har gode jordbruksvilkår.<br />
Området bruket ligger i har gode skogbruksvilkår.<br />
Bosetningen avtar i <strong>kommune</strong>n.<br />
Saksutredning:<br />
Arild og Birgit Aarsand søker på skjema mottatt 12.4.2010 om konsesjon for erverv av<br />
eiendommene Djupvik g<strong>nr</strong>. 38 b<strong>nr</strong>. 1, Oldervik/Fagerli g<strong>nr</strong>. 38 b<strong>nr</strong>. 2 og 5 i <strong>Bindal</strong> som<br />
tilleggsareal.<br />
Søkerne:<br />
Arild og Birgit Aarsand er henholdsvis 54 og 52 år, og eier og driver eiendommen Årsand g<strong>nr</strong>. 38<br />
b<strong>nr</strong>. 5 i <strong>Bindal</strong>. Driftsformen er sau og slaktegris, skog, jakt og turisme.<br />
Eiendommen som skal erverves:<br />
Eiendommen består opprinnelig av 2 eiendommer. I dag er det én driftsenhet, og eiendommen<br />
består av 2 teiger. Driftsenheten ligger i Sørfjorden, ca. 15 km fra Terråk sentrum. Eiendommen<br />
grenser til søkernes eiendom.<br />
Eiendommen ligger i plankrets 19 som omfatter g<strong>nr</strong>. 38 Djupvik. Totalt areal i plankrets 19 er på<br />
15.118 daa. Ingen bruk i kretsen er i drift med husdyrproduksjon. Det er gode ressurser for jordbruk<br />
i området.<br />
Arealoversikten er hentet fra jordregister fra Skog og landskap 2010.<br />
Plankrets 19:<br />
Arealoversikt i daa:<br />
G<strong>nr</strong>/b<strong>nr</strong> Eier Fulld. Overfl.d./ Fulld.b. Prod.skog Totalt areal Merknader<br />
gj.beite<br />
38/1 Petter Dypvik 47 3 860 7801 Leiehøstes<br />
38/2,5 Petter Dypvik 546 4745<br />
38/3 Arild Aarsand <strong>25</strong>8 799 Beite s.f.39/5<br />
38/4 Eilif Pettersen 5 5 318 630<br />
38/7 Per Einar Dybvik 8 351 1143<br />
Totalt 60 8 2333 15118<br />
Kjøpesummen er oppgitt til kr. 1.050.000,-.<br />
Annen eiendom som erverver /m familie eier:<br />
Arealoppgave (dekar):<br />
G<strong>nr</strong> B<strong>nr</strong> Fulldyrk. Overfl.dyrk/ -------Skog, bonitet------ Annet Areal<br />
jord gj.beite S og H M L areal i alt<br />
38 3 52 44 162 541 799<br />
39 5 46 3 102 356 605 1961 3074<br />
46 3 154 400 767 <strong>25</strong>02 3873<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 3<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
All erverv av fast eiendom er konsesjonspliktig etter konsesjonslovens § 2, med mindre det er gjort<br />
unntak i lov eller forskrift. Ervervelsen er derfor i dette tilfellet konsesjonspliktig.<br />
Konsesjonslovens § 1 (lovens formål) sier:<br />
”Loven har til formål å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå et<br />
effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og slike eier- og bruksforhold som er mest<br />
gagnlige for samfunnet, bl. a. for å tilgodese:<br />
1. framtidige generasjoners behov.<br />
2. landbruksnæringen.<br />
3. behovet for utbyggingsgrunn.<br />
4. hensynet til miljøet, allmenne naturverninteresser og friluftsinteresser.<br />
5. hensynet til bosettingen.”<br />
Ved vurdering av om konsesjon skal gis, skal det for landbrukseiendommer til fordel for søker<br />
legges særlig vekt på, jfr. konsesjonslovens § 9:<br />
1. om den avtalte prisen tilgodeser en samfunnsmessig forsvarlig prisutvikling,<br />
2. om erververs formål vil ivareta hensynet til bosettingen i området,<br />
3. om ervervet innebærer en driftsmessig god løsning,<br />
4. om erververen anses skikket til å drive eiendommen,<br />
5. om ervervet ivaretar hensynet til helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet.<br />
Konsesjon skal i alminnelighet ikke gis dersom det ved ervervet oppstår sameie i eiendommen,<br />
eller antall sameiere økes.<br />
Det kan gis konsesjon til selskaper med begrenset ansvar. Det skal legges vekt på hensynet til<br />
dem som har yrket sitt i landbruket.”<br />
Overdragelse av en landbrukseiendom til én og samme eier, er på samme eierhand fra første dag og<br />
følgelig en driftsenhet. Samme eierhånd betyr at de ulike gårds- og bruksnummer må eies av en og<br />
samme person. (Det er for eksempel ikke tilfelle dersom ektefeller eier hver sin eiendom.)<br />
Betingelsen om at eiendommene drives som en eiendom er lovfestet og kan ikke fravikes, jfr.<br />
jordlovens § 12, fjerde ledd. D.v.s. at omsøkte eiendom er én driftsenhet.<br />
Alt jordbruksareal skal drives. Ny eier må innen ett år ta stilling om hun/han vil drive eiendommen<br />
sjøl eller leie bort jordbruksarealet, jfr. jordlovens § 8. En bebygd eiendom på over <strong>25</strong> daa<br />
fulldyrka/oveflatedyrka jord eller mer enn 500 daa produktiv skog, påhviler boplikt, og betinger at<br />
erverver innen ett år bosetter seg på eiendommen, og selv bebor den i minst 5 år, jfr.<br />
konsesjonslovens § 11.<br />
Det er ikke sendt henvendelse til naboene. Statens forkjøpsrett ble opphevet ved lov 4. mai 2001 <strong>nr</strong>.<br />
17. Kommunen kan likevel henvende seg til naboer for å skaffe seg oversikt over naboers behov for<br />
areal. Det gjøres oppmerksom på at en slik oversikt ikke gir noen rett til å overta eiendommen, og<br />
det offentlige påtar seg ikke noen økonomiske forpliktelser. På bakgrunn av dette kan ikke<br />
<strong>kommune</strong>n gripe inn i salget til fordel for andre interessenter.<br />
Etter loven har ingen krav på konsesjon, men konsesjon må gis med mindre det er saklig grunn til å<br />
avslå.<br />
Det søkes i egen sak om fradeling av bebyggelsen på eiendommen.<br />
Det er <strong>kommune</strong>styret som behandler og fatter vedtak i alle konsesjonssaker med fylkesmannen<br />
som klageinstans.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side 4<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
1. I medhold av konsesjonslovens §§ 1 og 9 innvilges Arild og Birgit Aarsand<br />
konsesjon for erverv av eiendommene Djupvik g<strong>nr</strong>. 38 b<strong>nr</strong>. 1 og Oldervik/Fagerli g<strong>nr</strong>. 38<br />
b<strong>nr</strong>. 2 og 5 i <strong>Bindal</strong> som tilleggsareal til g<strong>nr</strong>. 39 b<strong>nr</strong>. 5.<br />
2. Den oppgitte pris på kr 1.050.000,- aksepteres.<br />
3. Det settes som vilkår at eiendommen sammenslås til én driftsenhet, jfr. jordlovens § 12,<br />
fjerde ledd og jordlovens § 8.<br />
4. Skogen på eiendommen skal drives i samråd med kommunal skogbruksmyndighet.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk, 28.5.2010<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv<br />
Etat:<br />
J.<strong>nr</strong>: 1<strong>09</strong>7/10<br />
BEHANDLET AV<br />
D: R:\Raadm\Sak2010\kst\<br />
Godkjenning av<br />
forpaktningskontrakt -<br />
Kjersti Johansen. 2010<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.2010 /10 Gunvald Frøvik<br />
GODKJENNING AV FORPAKTNINGSKONTRAKT - GNR. 15 BNR. 2<br />
EIER: Finn Johansen, Solstad, 7982 <strong>Bindal</strong>seidet<br />
FORPAKTER: Kjersti Johansen, Solstad, 7982 <strong>Bindal</strong>seidet<br />
I henhold til lov om forpaktning av <strong>25</strong>. juni 1965, § 4, skal forpaktningsavtale legges fram for<br />
<strong>kommune</strong>n.<br />
Det er inngått forpaktningsavtale mellom eier Finn Johansen og forpakter Kjersti Johansen, datert<br />
<strong>09</strong>.05.2010. Forpaktningsavtalen gjelder 10 år regnet fra 01.06.2010 til 01.06.2020.<br />
Forpaktningsavgiften er satt til kr. 10 000,- pr. år for den faste eiendom og til kr. 2 000,- pr. år for<br />
løsøre.<br />
Forpaktningen omfatter 50 daa dyrka jord og 30 daa kulturbeite på g<strong>nr</strong>.15, b<strong>nr</strong>. 2.<br />
Forpaktningen omfatter driftsbygning og silobygg.<br />
Driftsopplegget på eiendommen er knyttet til ”Stall Solstad”, hvor det inngår utleie av stallplasser<br />
og ridehall. Helpensjonsplass. Ridetimer i samarbeid med ergoterapeut, osv.<br />
Eieren plikter å dekke kostnader ved utvendig vedlikehold.<br />
Avtale inntil 10 år er ikke konsesjonspliktig.<br />
Med denne bakgrunn inviterer jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte følgende<br />
vedtak:<br />
Forpaktningsavtalen på eiendommen g<strong>nr</strong>.15, b<strong>nr</strong>. 2 i <strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> omfatter 50 daa fulldyrka<br />
jord og 30 daa beite, samt leie av driftsbygning og silobygg. Avtalen gjelder 10 år, fra og med<br />
01.06.2010. Avtalen godkjennes.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 28.05.2010.<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 1 -<br />
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
Etat:<br />
J.<strong>nr</strong>: /10 D: r:\raadm\s\s10\kst\ Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR.<br />
SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET .2010 /10 Stig Nygård<br />
RULLERING AV HOVEDPLANEN FOR VANNFORSYNING - VANNFORSYNING TIL<br />
RØYTVOLLOMRÅDET<br />
I forbindelse med at Røytvoll vannverk i brev av 15.<strong>09</strong>.07. søkte om kommunal overtakelse av<br />
vannverket, ble det i K-sak <strong>nr</strong>. 1<strong>09</strong>/07 fattet slikt vedtak:<br />
1. Kommunestyret ser behovet for en snarlig løsning for å skaffe tilfredsstillende og sikker<br />
vannforsyning bl.a. på Røytvoll. En ber derfor om at det snarest taes initiativ til å få mulige<br />
løsninger utredet og økonomisk kartlagt hva gjelder alle private vannverk i <strong>kommune</strong>n.<br />
2. Hovedplan for vannforsyning rulleres.<br />
3. Administrasjonen bes finne ei midlertidig løsning for rensing av vann til næringslivet i Røytvollområdet.<br />
I K-sak <strong>nr</strong>. 35/08 ble følgende vedtak fattet:<br />
1. Hovedplanen for vannforsyning rulleres, og Røytvoll vannverk med utvidelse til<br />
Skjelsviksjøområdet tas med på lik linje med øvrige private vannverk. Revidert plan legges<br />
fram for politisk behandling i løpet av 2008.<br />
2. Eventuell kommunal overtakelse og opprusting av private vannverk ses i sammenheng med<br />
økonomiplanen.<br />
Saken ble også behandlet i <strong>kommune</strong>styret i k-sak <strong>nr</strong>. 68/08 med følgende vedtak som resultat:<br />
Etablering av vannforsyning til næringslivet i Røytvollområdet (og Røytvoll vannverk) ses i<br />
sammenheng med rullering av hovedplanen for vannforsyning, da midlertidig vannforsyning<br />
ikke er i samsvar med drikkevannsforskriftens bestemmelser.<br />
SAKSUTREDNING:<br />
Før vannverket ble etablert ble det i 86/87 tatt vannprøver som viste noe høyt kimtall (totalantall<br />
bakterier) og noe førhøyet fargetall, men <strong>kommune</strong>legen konkluderte med at det kunne brukes som<br />
drikkevann. En slik aksept av vannkvaliteten var også en av forutsetningene for å få kommunalt<br />
tilskudd til utbyggingen (som ble gitt med kr. 136.000,- ut fra en totalkostnad på kr. 422.000,-).<br />
Ny drikkevannsforskrift trådte i kraft i 2002, og Mattilsynet overtok <strong>kommune</strong>nes ansvar for<br />
godkjenning og oppfølging av vannverkene. Et vannverk skal være godkjent når det forsyner minst<br />
20 husstander herunder hytter, eller minst 50 personer. Næringsvirksomhet, helseinstitusjon eller<br />
skole/barnehage gjør også vannverket godkjenningspliktig uavhengig av antall abonnenter for<br />
øvrig. Konklusjonen er at vannverket ikke var godkjenningspliktig da det ble bygget, men er det nå.<br />
For å få Røytvoll vannverk godkjent med Røytvollvatnet som kilde, må det gjennomføres<br />
omfattende rensetiltak. Fargen (humus) må fjernes og vannet desinfiseres. Humusfjerning kan<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 2 -<br />
gjøres på flere måter, enten ved kjemisk felling eller membranfiltrering. Membranfiltrering, som<br />
benyttes ved Åbygda-, Terråk- og Horsfjord vannverk, fjerner både humus og bakterier.<br />
Røytvollvatnet er med sin beliggenhet svært sårbar for forurensninger, og grunneierne i området<br />
kan påregne strengere restriksjoner for bruken av omkringliggende areal enn det som er tilfelle i<br />
dag.<br />
Andre godkjente vannverk i ”nærheten” er <strong>Bindal</strong>seidet, Gaupen og Sømna (Hjelmset). Gaupen og<br />
Sømna synes å være helt uaktuelle på grunn av at største sjødybde er over 700 meter, med de<br />
kostnader og komplikasjoner det medfører.<br />
En videreføring av <strong>Bindal</strong>seidet vannverk fram til Røytvoll sees som det eneste reelle alternativet til<br />
å bygge renseanlegg og fortsatt benytte Røytvollvatnet som kilde.<br />
Av fordeler med tilknytning til <strong>Bindal</strong>seidet vannverk nevnes:<br />
- nedslagsfeltet for kilden er mindre utsatt for forurensninger og er allerede båndlagt<br />
- meget god kvalitet på råvannet, kun UV-bestråling og pH-justering er nødvendig<br />
- det vil styrke leveringssikkerheten og brannvannsdekningen på <strong>Bindal</strong>seidet, da det må<br />
etableres høydebasseng<br />
- hele strekningen mellom <strong>Bindal</strong>seidet og Røytvoll vil få tilgang til godkjent vann<br />
- ny pumpestasjon ved <strong>Bindal</strong>seidet friskole og nytt ledningsanlegg mellom skolen og<br />
Bøkestad<br />
Den eneste ulempen synes å være utbyggingskostnadene.<br />
Plan- og ressursavdelingen har hatt møte med representanter for <strong>Bindal</strong>seidet vannverk med tanke<br />
på prosjekteringen av anlegget, og vi har fått følgende tilbakemelding i brev datert 10.3.2010:<br />
Ang. leveranse av vann til vannforsyning Skjelsviksjøen og Røytvoll<br />
Etter at vi fikk henvendelse fra dere ang dette, har vi i <strong>Bindal</strong>seidet vannverk vurdert det slik:<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> kan hente vann fra vannverket til dette formål.<br />
Etter det vi oppfattet på møtet vi hadde, er det mest aktuelt at vannet hentes fra vår pumpestasjon<br />
på <strong>Bindal</strong>seidet.<br />
Som kompensasjon for dette ser vi for oss at vi kan benytte samme avtale/beløp som vi i dag har<br />
med leveranse til Holm og Lysfjord.<br />
Ang eventuelt samarbeid for øvrig med ledningsnett til Bøkestad, høydebasseng osv, får vi komme<br />
tilbake til senere i prosessen.<br />
Mvh <strong>Bindal</strong>seidet vannverk<br />
Jørn Kveinå (sign)<br />
Leder<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 3 -<br />
Kostnader med Røytvollvatnet som kilde:<br />
Røytvollvatnet har tilstrekkelig kapasitet som kilde, men beliggenheten er ikke gunstig med tanke<br />
på forurensningsfaren. Det vil derfor være påkrevet med to hygieniske barrierer i selve<br />
renseprosessen.<br />
Røytvoll vannverk tok i 2007 systematiske analyser av råvannet, både bakteriologiske og kjemiske,<br />
og disse gir godt grunnlag for å velge rensemetode. Høyt fargetall og lav pH er de parametrene som<br />
det er påkrevet å gjøre noe med. Membranfiltrering og kjemisk felling er de to aktuelle<br />
alternativene. Kjemisk felling er den klart rimeligste metoden, og det kan utføres enten med felling i<br />
sandfilter med Al-sulfat som fellingsmiddel, eller i alkalisk filter med jernkloridsulfat som<br />
fellingsmiddel.<br />
Ved å benytte jernkloridsulfat som fellingsmiddel i en filtermasse av marmor oppnås både<br />
fargefjerning, pH-justering og en hygienisk barriere i en og samme prosess. UV-desinfeksjon gir i<br />
tillegg hygienisk barriere <strong>nr</strong>. 2, noe som er påkrevd for å få godkjenning.<br />
Kostnadsoverslag:<br />
Prosjektering/byggeledelse kr. 100 000,-<br />
Renseanlegg inkl. bygning, elektro-, grunn-, rør- og betongarbeider: kr. 1 000 000,-<br />
Fjernovervåkning: kr. 100 000,-<br />
Videreføring til Skjelsviksjøen (sjøledning) kr. 450 000,-<br />
Ledningsarbeider jord/fjell (Skjelsviksjøen - Haugan) kr. 220 000,-<br />
Utjevningsbasseng inkl. grunnarbeider kr. 600 000,-<br />
Uforutsett, ca. 10 % av kr. 2 470 000,- kr. <strong>25</strong>0 000,-<br />
Total kostnad eks. mva.: kr. 2 720 000,-<br />
Kostnader med tilknytning til <strong>Bindal</strong>seidet vannverk:<br />
Det legges til grunn at ledningstraseen følger fylkesveien til Skjelsviksjøen, og sjøledning videre til<br />
Fiskerosen der den tilkyttes eksisterende anlegg. Eksisterende pumpekum ved skolen skiftes ut, og<br />
det etableres høydebasseng ovenfor Bøkestad.<br />
Kostnadsoverslag:<br />
Prosjektering/byggeledelse kr. 200 000,-<br />
Fjernovervåkning kr. 100 000,-<br />
Pumpestasjon inkl. bygning, pumper og elektronikk: kr. 500 000,-<br />
Høydebasseng inkl. vei og fundamentering: kr. 1 200 000,-<br />
Ledningsarbeider jord/fjell 110 mm: kr. 1 500 000,-<br />
Sjøledning: kr. 450 000,-<br />
Kummer, armatur, reduksjonsventiler: kr. 600 000,-<br />
Uforutsett, ca. 10 % av kr. 4 550 000,-: kr. 450 000,-<br />
Total kostnad eks. mva.: kr. 5 000 000,-<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
I <strong>kommune</strong>ns hovedplan for vannforsyning er målsettingen blant annet at all bosetting og<br />
næringsvirksomhet bør sikres tilfredsstillende vannforsyning, og at <strong>kommune</strong>n bør eie og drive alle<br />
fellesvannverk som forsyner mer enn ca. 20 abonnenter.<br />
Røytvoll vannverk kommer så vidt inn under denne kategorien, og bør følgelig tas inn i<br />
hovedplanen for vannforsyning med tanke på kommunal utbygging.<br />
<strong>Bindal</strong> <strong>kommune</strong> har i de seinere år hatt stort fokus på utbygging av vannverk, sist med utbgging av<br />
Gaupen vannverk.<br />
Dette har medført at vannavgiften har kommet på et relativt høyt nivå.<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
Side - 4 -<br />
Når det gjelder Røytvoll vannverk og de kostnader et slikt anlegg medfører vil det bli en ytterligere<br />
økning i vannavgiften.<br />
Differansen i kostnad mellom de to alternativene er 2,28 mill. kroner. Med de fordeler som en<br />
tilknytning til <strong>Bindal</strong>seidet vannverk gir, vil det under visse forutsetninger likevel være riktig å gå<br />
for det dyreste alternativet.<br />
Under forutsetning av at det gis 50 % fylkeskommunalt tilskudd (samme som til renovering av<br />
Terråk vannverk) til videreføring av <strong>Bindal</strong>seidet vannverk, vil det utgjøre en økning av årsgebyret<br />
for vann med ca. 1 %. Det forutsetter imidlertid full oppslutning fra oppsitterne langs<br />
ledningstraseen (Skjelsviksjøen), d.v.s. totalt ca. 40 ”normalabonnenter” inkludert de som allerede<br />
er tilknyttet Røytvoll vannverk.<br />
Hvis <strong>Bindal</strong>seidet vannverk med sine ca. 160 abonnenter også hadde vært kommunalt, ville det<br />
derimot blitt en reduksjon i årsgebyret på ca. 5 %.<br />
Målsettingen i hovedplanen for vannforsyning er som tidligere nevnt at <strong>kommune</strong>n bør eie og drive<br />
alle fellesvannverk i <strong>kommune</strong>n. Grunnet vanngebyrenes størrelse bør derfor <strong>Bindal</strong>seidet vannverk<br />
bli kommunalt.<br />
Med bakgrunn i foranstående inviteres <strong>kommune</strong>styret til å fatte følgende<br />
v e d t a k :<br />
1. Røytvoll vannverk tas inn i hovedplanen for vannforsyning.<br />
2. Under forutsetning av kommunal overtakelse av <strong>Bindal</strong>seidet vannverk, bygges Røytvoll<br />
vannverk ut i kommunal regi med <strong>Bindal</strong>seidet vannverk som utgangspunkt. Det legges<br />
samtidig inn en forutsetning om at prosjektet får 50 % fylkeskommunalt tilskudd.<br />
3. Kommunen tar på nytt opp forhandlinger med <strong>Bindal</strong>seidet vannverk om kommunal<br />
overtakelse. Oppnås enighet, tas det sikte på realisering av utbyggingsprosjektet i 2012.<br />
4. Hvis det ikke oppnås enighet om overtakelse, skal bygging av Røytvoll vannverk med<br />
Røytvollvatnet som kilde utredes nærmere med tanke på klausulering av nedslagsfelt,<br />
detaljplaner etc.<br />
5. Når foranstående er endelig avklart, tas saken opp på nytt med tanke på å godkjenne<br />
kostnadsoverslag og finansieringsplan.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk <strong>03</strong>.06.10<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef<br />
_______________________________________________________________________________________________<br />
sign.
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> 2 5 <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
R<br />
J<strong>nr</strong>: R: \RAADM\SAKER\S Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
AK2010\KST\16.06.<br />
2010<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR. SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 / Eskil Skarstad<br />
DELEGERING AV MYNDIGHET – PLAN- OG BYGNINGSLOVEN OG<br />
FORURENSNINGSFORSKRIFTEN<br />
Bakgrunn<br />
Byggesaksdelen av plan- og bygningsloven (PBL) trer i kraft fra 01. juli 2010.<br />
I k-sak 168/95 ble <strong>kommune</strong>styrets myndighet til å fatte vedtak i deler av plan- og<br />
bygningsloven delegert til rådmannen.<br />
Ny lov krever nytt delegasjonsvedtak. Med hjemmel i <strong>kommune</strong>lovens § 23 kan<br />
<strong>kommune</strong>styrets myndighet delegeres til rådmannen.<br />
Fra samme dato som byggesaksdelen av PBL trer i kraft, oppheves dagens hjemmel for<br />
fastsetting av forskrift om gebyr (regulativ) i plan- og bygningsloven av 14. juni 1985 <strong>nr</strong>.<br />
77 § 1<strong>09</strong>. I den forbindelse må <strong>kommune</strong>n, dersom den skal kunne gebyrlegge fortløpende<br />
behandling av saker innkommet etter lovens iverksetting ha vedtatt gebyr i medhold av ny<br />
lovs § 33-1.<br />
Plandelen av loven trådte i kraft 01.07.20<strong>09</strong>.<br />
Kommunens forskrifter om gebyr må være tilpasset det nye søknadssystemet og foreligge<br />
med ikraftsetting fra 01.07.2010, jfr. brev av 05.05.2010 fra Kommunal- og<br />
regionaldepartementet.<br />
Mht. nye søknadssystem kan det bl.a. nevnes at melding om tiltak opphører. Det blir<br />
søknadspliktige tiltak med ulike definisjoner. For driftsbygninger i landbruket vil for<br />
eksempel arealgrense avgjøre om tiltaket kan forestås av tiltakshaver selv eller av godkjent<br />
foretak.<br />
Deler av ny PBL`s § 33-1 refereres: Kommunestyret selv kan gi forskrift om gebyr til<br />
<strong>kommune</strong>n for behandling av søknad om tillatelse, utferdigelse av kart og attester og for<br />
andre arbeid som det etter denne lov eller forskrift påhviler <strong>kommune</strong>n å utføre, herunder<br />
behandling av private planforslag. Gebyret skal ikke overstige <strong>kommune</strong>ns nødvendige<br />
kostnader på sektoren. I gebyret kan det inkluderes utgifter til nødvendig bruk av<br />
sakkyndig bistand under tilsyn. Andelen av gebyr som innkreves for tilsyn skal framgå av<br />
regulativet.
Søknad om utslippstillatelse blir i de aller fleste saker behandlet etter<br />
forurensningsforskriftens kapittel 12 og 13.<br />
Kommunen er forurensningsmyndighet i forurensningsforskriftens kapittel 12. Krav til<br />
utslipp av sanitært avløpsvann fra bolighus, hytter og lignende, og kapittel 13. Krav til<br />
utslipp av kommunalt avløpsvann fra mindre tettbebyggelse.<br />
Rådmannens innstilling:<br />
I enkelte <strong>kommune</strong>r gis rådmannen fullmakt til å gi dispensasjon i saker som ikke er av<br />
prinsipiell betydning. Dette har vi ikke praktisert i <strong>Bindal</strong>, og det synes rådmannen er<br />
fornuftig. Det kan, i enkelte tilfeller være vanskelig å avgjøre hva som er prinsipielt og<br />
ikke. For å unngå at det skapes administrativ tvil og diskusjon, kan det være fornuftig at<br />
dispensasjonsspørsmålet avgjøres politisk. Søknader om dispensasjon vil vise behovet for å<br />
holde gjeldende planer oppdatert, det vil derfor være viktig at det politiske miljø får føle i<br />
hvilken grad våre planer er oppdaterte.<br />
Med tanke på gebyrenes størrelse, er det kanskje riktig med grunnlag i liten oversikt og<br />
kjennskap pr. d.d. til tidsforbruk m.v. for behandlinger etter nytt lovverk, å tilpasse<br />
gjeldende regulativ. Kommunen kan senere ved budsjettbehandling m.v. revidere/endre<br />
gebyr og gebyrsatsene og/eller tilføye nye gebyr.<br />
Ut over dette synes det riktig at justering, som i gjeldende gebyrregulativ, skjer etter<br />
konsumprisindeks.<br />
For øvrig vises det til overgangsbestemmelser.<br />
Det synes fornuftig at behandling av utslippssaker etter kapittel 12 og 13 i<br />
forurensningsforskriften behandles administrativt.<br />
Forskriften gis ikraftsetting fra 01.07.2010.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
Med hjemmel i <strong>kommune</strong>lovens § 23 delegeres <strong>kommune</strong>styrets myndighet, til<br />
rådmannen, som kan videredelegere denne myndighet til annen tjenestemann vedrørende:<br />
Plan- og bygningsloven:<br />
1. Sette vilkår for byggetillatelsen i medhold av § 16-6, 2. ledd.<br />
2. Fatte vedtak i medhold av kapittel 20 Søknadsplikt, kapittel 21 Krav til innhold og<br />
behandling av søknader, kapittel 22 Godkjenning av foretak, kapittel 23 Ansvar i<br />
byggesaker, kapittel 24 Kvalitetssikring og kontroll med prosjektering og utførelse<br />
av tiltak og kapittel <strong>25</strong> Tilsyn i saker.<br />
3. Fatte vedtak i medhold av kapittel 26 Opprettelse og endring av eiendom.<br />
4. Fatte vedtak i medhold av kapittel 27 Tilknytning til infrastruktur, kapittel 28 Krav<br />
til byggetomta og ubebygd areal, med unntak av § 28-7 3. ledd.<br />
5. Fatte vedtak i medhold av kapittel 29 Krav til tiltaket, kapittel 30 Krav til særskilte<br />
tiltak.
6. Fatte vedtak i medhold av kapittel 31 Krav til eksisterende byggverk, med unntak<br />
av § 31-6 Bruksendring og riving av bolig og § 31-8 Utbedringsprogram.<br />
7. Fatte vedtak i medhold av kapittel 32 Ulovlighetsoppfølging.<br />
8. Fatte vedtak i medhold av kapittel 33 Gebyr og undersøkelse på fast eiendom, med<br />
unntak av § 33-1.<br />
9. Fatte vedtak i medhold av vedtekter utarbeidet med hjemmel i §§ 3 og 4 i plan- og<br />
bygningslov av 14.juni 1985 <strong>nr</strong>. 77, jfr. overgangsbestemmelser til plandelen § 34-<br />
2 9. ledd.<br />
10. Fatte vedtak i medhold av forskrifter utarbeidet med hjemmel i Forskrift om<br />
tekniske krav i byggverk (TEK10), og Forskrift om byggesak (SAK10).<br />
11. I medhold av § 1-9 om forholdet til forvaltningsloven og klage:<br />
a) Være underinstans i medhold av forvaltningslovens § 33.<br />
b) Omgjøre vedtak i medhold av forvaltningslovens § 35.<br />
c) Avgjøre søknad om dekning av kostnader i medhold av forvaltningslovens §<br />
36.<br />
Forurensningsforskriften:<br />
12. Fatte vedtak i medhold av forurensningsforskriftens kapittel 12 og 13.<br />
Gebyrregulativ:<br />
13. Kommunestyret vedtar forskrift, dat. 4.6.10, om gebyr for bygge-, og plansaker<br />
(behandlingsgebyr) i medhold av ny plan- og bygningslov § 33-1.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 3.6.10.<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef
BINDAL KOMMUNE<br />
RÅDHUSET<br />
MØTEBOK<br />
7980 TERRÅK Tlf.: <strong>75</strong> <strong>03</strong> <strong>25</strong> 00 Telefax: <strong>75</strong> <strong>03</strong> 2 5 <strong>09</strong> <strong>Org</strong>.<strong>nr</strong>.: <strong>964</strong> <strong>983</strong> <strong>380</strong> <strong>MVA</strong><br />
Arkiv:<br />
R<br />
J<strong>nr</strong>: D: r:\raadm\saker\sak20 Off. x Ikke off. § Off.loven<br />
10\<strong>kommune</strong>styret\1<br />
6.06.2010\delegering<br />
av myndighet etter<br />
forurensningsloven.d<br />
oc<br />
BEHANDLET AV<br />
MØTE-<br />
DATO<br />
SAK NR. SAKSBEHANDLER<br />
KOMMUNESTYRET 16.06.10 / Ivar Saus<br />
DELEGERING AV MYNDIGHET ETTER FORURENSNINGSLOVENS § 7<br />
Kommunen er, etter delegasjonsskriv fra miljøverndepartementet datert 02.12.<strong>09</strong>, delegert<br />
myndighet til å treffe vedtak etter forurensningslovens § 7 fjerde ledd for å motvirke<br />
forurensning fra lagring av brukte gjenstander. Kommunens nye myndighet gjelder<br />
ovenfor privatpersoner og virksomheter som ikke har tillatelse etter forurensningsloven<br />
eller er særskilt regulert i forskrift gitt i medhold av forurensningsloven.<br />
Forurensningslovens § 7 har følgende ordlyd:<br />
Ingen må ha, gjøre eller sette i verk noe som kan medføre fare for forurensning uten<br />
at det er lovlig etter §§ 8 eller 9, eller tillatt etter vedtak i medhold av § 11.<br />
Når det er fare for forurensning i strid med loven, eller vedtak i medhold av loven<br />
skal den ansvarlige for forurensning sørge for tiltak for å hindre at den inntrer. Har<br />
forurensningen inntrådt skal han sørge for tiltak for å stanse, fjerne eller begrense<br />
virkningen av den. Den ansvarlige plikter også å treffe tiltak for å avbøte skader og<br />
ulemper som følge av forurensningen eller av tiltakene for å motvirke den. Plikten etter<br />
dette ledd gjelder tiltak som står i et rimelig forhold til de skader og ulemper som skal<br />
unngås.<br />
Bestemmelsen i annet ledd gjelder også forurensning som er tillatt etter § 11<br />
dersom det er åpenbart at vedtaket kan omgjøres etter § 18 første ledd nummer 1 eller<br />
2. Tilsvarende gjelder dersom det av samme grunner er åpenbart at det etter § 9 tredje<br />
ledd kan gjøres unntak fra forskrift som tillater forurensning.<br />
Forurensningsmyndigheten kan pålegge den ansvarlige å treffe tiltak etter annet<br />
ledd første til tredje punktum innen en nærmere angitt frist.<br />
RÅDMANNENS INNSTILLING:<br />
Rådmannen er, etter vedtak i sak 32/04 og 112/04 delegert <strong>kommune</strong>ns myndighet etter<br />
forurensningslovens §§ 37, 73, 74 og 76. Begge saker er lagt fram for <strong>kommune</strong>styret etter<br />
forslag fra <strong>kommune</strong>styrerepresentanter i møter.<br />
Forurensningslovens § 37 gir hjemmel til å gi pålegg om opprydding i avfall. § 73 gir<br />
hjemmel for å pålegge forurensningsgebyr til staten. § 74 gir hjemmel for at
forurensningsmyndigheten kan iverksette opprydding, mens § 76 gir hjemmel for at det<br />
offentliges utgifter ved slik opprydding kan kreves dekket av den ansvarlige for<br />
forurensningen.<br />
Forskjellen på <strong>kommune</strong>ns myndighet etter §§ 37 og 7 er at § 37 gjelder opprydding i<br />
deponier av ting som har status som avfall, mens utvidet myndighet etter § 7 også gjelder<br />
opprydding i deponier av gjenstander som ikke nødvendigvis har status som avfall, men<br />
som likevel kan medføre forurensning. Det er i denne delegasjonen til <strong>kommune</strong>n særlig<br />
tenkt på problemer i forbindelse med oppsamling av for eksempel brukte kjøretøyer og<br />
problemet med å fastslå når slike kjøretøy er å anse som avfall. Etter den nye delegasjonen<br />
er det ikke så viktig å fastslå dette. Forurensningsfare gir i seg sjøl grunnlag for å pålegge<br />
opprydding.<br />
I og med at rådmannen er delegert myndighet til å treffe vedtak etter andre sentrale<br />
paragrafer i forurensningsloven vil det være mest rasjonelt at han også delegeres<br />
<strong>kommune</strong>ns nye myndighet etter forurensingslovens § 7, fjerde ledd. Fylkesmannen er<br />
klagemyndighet for enkeltvedtak fattet etter denne delegasjonen.<br />
På denne bakgrunn innbyr jeg <strong>kommune</strong>styret til å fatte slikt<br />
v e d t a k :<br />
Myndighet etter forurensningslovens § 7, fjerde ledd, delegert til <strong>kommune</strong>n i skriv fra<br />
miljøverndepartementet datert 02.12.<strong>09</strong>, delegeres rådmannen.<br />
RÅDMANNEN I BINDAL KOMMUNE, Terråk 27.05.10.<br />
Knut Toresen<br />
Rådmann<br />
Kjell Andersen<br />
Plan- og ressurssjef