Direkte nedlasting av pdf
Direkte nedlasting av pdf
Direkte nedlasting av pdf
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Er menneskelig atferd rasjonell<br />
AV<br />
AMANUENSIS GUNNAR SIQVELAND<br />
ROGALAND DISTRIKTSHØGSKOLE<br />
Den grunnleggende forutsetning i sosialøkonomisk atferdsteori er at individet<br />
handler rasjonelt. I denne artikkel diskuteres innhold og rekkevidde <strong>av</strong> en slik<br />
forutsetning . Det gis eksemplerpåforskjelligeformerfor menneskelig atferd, både<br />
tradisjonell økonomisk og ikke-økonomisk atferd, som kan illustrere hva økonomer<br />
legger i forutsetningen om rasjonelle individer. Artikkelen konkluderer med at<br />
rasjonalitetshypotesen er fruktbar.<br />
I. Innledning<br />
Antagelsen om at individet opptrer rasjonelt er sosialøkonomiens<br />
basishypotese. All teori om individuell<br />
atferd er <strong>av</strong>ledet <strong>av</strong> denne hypotese. Rokkes<br />
den, faller den sosialøkonomiske vitenskap sammen.<br />
At individet opptrer rasjonelt vil si at det, innenfor<br />
gitte betingelse setter egeninteressen som mål for sin<br />
atferd; det søker etter den beste løsning for seg selv.<br />
Egeninteressemotivet sammen med tilpasningsbetingelsene<br />
bestemmer da den faktiske atferd. Dette er<br />
elementært for sosialøkonomer, i alle fall når det<br />
gjelder den tradisjonelle økonomiske atferdsteori. I<br />
de senere år har imidlertid økonomer anvendt hypotesen<br />
om rasjonell atferd innenfor områder som hittil<br />
fOrst og fremst har vært studert <strong>av</strong> andre samfunnsvitere,<br />
men med et annet utgangspunkt. Som eksempler<br />
kan nevnes religiøs atferd, kriminell atferd og<br />
migrasjon. Mange, også økonomer, vil mene at hypotesen<br />
anvendt på slike områder er mer tvilsom.<br />
»Economic man»-hypotesen har lenge vært gjenstand<br />
for grundig diskusjon. Kritikken mot den sosialøkonomiske<br />
vitenskap er i bunn og grunn en kritikk<br />
mot denne antagelse om rasjonelle individer. Antagelsen<br />
er vår vitenskaps grunnpillar. Derfor må kritikken<br />
tas alvorlig. Dette nødvendiggjør at økonomene<br />
både overfor seg selv og andre utdyper og presiserer<br />
sentrale begreper, betegnelser og hypoteser<br />
innenfor sin vitenskap. Vi skal i denne artikkel betrakte<br />
noen momenter som kan være klargjørende i<br />
denne forbindelse.<br />
1) Den sosialøkonomiske vitenskap er til fordi ressursene er<br />
begrenset. I en fullkommen tilstand uten knappe ressurser (Paradis)<br />
er økonomer overflødige.<br />
i) Den sosialøkonomiske vitenskap er til fordi ressursene er<br />
begrenset. I en fullkommen tilstand uten knappe ressurser (Paradis)<br />
er økonomer overflødige.<br />
II. Motiv og betingelser<br />
Vi kjenner den sosialøkonomiske mikroteori som<br />
en samling hypoteser om økonomisk atferd. Disse<br />
hypoteser er deduksjoner <strong>av</strong> den grunnleggende hypotese:<br />
Individet er rajonelt. Individet søker å oppnå<br />
det vi kan kalle den beste løsning for seg selv innenfor<br />
gitte beskrankninger eller ressurser. Vi tillegger individet<br />
et profittmotiv, men samtidig begrenses tilpasningsområdet<br />
ved at det blir stillet overfor gitte tilpasningsbetingelser.<br />
Beskrankningene er like viktige<br />
som motivet ved teoridannelsen. Det er beskrankningene<br />
som nødvendiggjør rasjonell opptreden, og<br />
det er endringer i disse betingelser som endrer atferden))<br />
På en måte kan vi si at det er beskrankningene<br />
som gir begrepet «rasjonell atferd» mening.<br />
Økonomer er fortrolig med denne tenkemåte. Det<br />
er vår analysemetode. Vi er vel også innenfor den<br />
tradisjonelle teori klar over innholdet eller rekkevidden<br />
<strong>av</strong> begreper som «rasjonell atferd» og oprofittmotiv».<br />
Begrepene blir nok noe mer uklare, også for<br />
mange økonomer, når vi blir utradisjonelle og anvender<br />
vår analysemetode på mer eller mindre ikke-<br />
Okonomiske fenomener. For ikke-økonomer er begrepene<br />
uklare også innenfor tradisjonell økonomisk<br />
teori. På grunn <strong>av</strong> denne uklarhet er begrepene tildels<br />
misbrukt og belastet. En oppklaring eller analyse <strong>av</strong><br />
begrepene kan derfor være nyttig.<br />
Profittbegrepet har for de fleste en dårlig klang. Det<br />
gir assosiasjoner i retning <strong>av</strong> grådighet, utbytting og<br />
menneskefientlige samfunnssystemer. Vi kan bruke<br />
andre betegnelser: egeninteresse, egoisme, fortjeneste,<br />
nytte, selvoppholdelsesdrift og kanskje også hedonisme.<br />
Begrepet er det samme, men betegnelsene<br />
kan oppfattes positive eller negative. Det viktige er at<br />
begrepet må være vitenskapelig anvendbart;det må<br />
være verdinøytralt og operasjonelt. Selve begrepsbenevnelsen<br />
er i prinsippet <strong>av</strong> underordnet betydning,<br />
men selvsagt kan vi unngå misforståelser ved å<br />
Sosialøkonomen nr. 3 19 79 7