Direkte nedlasting av pdf
Direkte nedlasting av pdf
Direkte nedlasting av pdf
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Om subsidiering <strong>av</strong> lonn, lonnsnivA<br />
og sysselsettingi)<br />
AV<br />
UNDERVISNINGSLEDER OLAV MAGNUSSEN,<br />
ROGALAND DISTRIKTSHØGSKOLE<br />
Det er vanlig å anta at subsidier på lønn kan bidra til å opprettholde eller øke<br />
sysselsettingen i et lokalt arbeidsmarked. En slik sammenheng mellom lønnssubsidier<br />
og sysselsetting følger dersom en antar at det lokale arbeidsmarked kan<br />
beskrives som et frikonkurransemarked. Men forutsetter en andre markedsformer<br />
som feks. når fagforeninger kan påvirke lønnsnivået eller monopsoni er det ikke<br />
lenger sikkert at lønnssubsidier vil øke sysselsettingen i en situasjon med arbeidsledighet.<br />
I noen tilfeller kan slike subsidier faktisk fore til en reduksjon i<br />
sysselsettingen. Da vil det were nødvendig med en <strong>av</strong>gift på lønn for å kunne øke<br />
sysselsettingen.<br />
Hensikten med denne artikkelen er A analysere<br />
virkningene på lønnsnivå og sysselsetting <strong>av</strong> at myndighetene<br />
subsidierer arbeidslønna med en sats t, slik<br />
at kostnadene pr. arbeidstime for bedriftene ved bruk<br />
<strong>av</strong> arbeidskraft er lik w(1—t), der w er lønn pr. time for<br />
arbeiderne.<br />
Slike subsidier er benyttet på permanent basis i<br />
utbyggingsområdene i form <strong>av</strong> redusert arbeidsgiver<strong>av</strong>gift.<br />
I den senere tid har vi fått direkte lønnssubsidier<br />
som tar sikte på å opprettholde eller øke sysselsettingen<br />
på kort sikt innen spesielle bransjer.<br />
Vi begynner med å betrakte den klassiske frikonkurransesituasjon<br />
i to versjoner, en som forutsetter et<br />
lokalt arbeidsmarked hvor produktprisen er gitt mens<br />
den andre beskriver en mer generell situasjon med<br />
tilpaning på produktsiden. Frikonkurransemodellen<br />
er det vanlige utgangspunktet for analyser <strong>av</strong><br />
virkningene <strong>av</strong> skatter og subsidier, slik at prediksjoner<br />
fra en slik modell danner grunnlaget for de virkninger<br />
<strong>av</strong> skatter og subsidier som forventes. Imidlertid<br />
er en slik modell lite realistisk <strong>av</strong> flere grunner. En<br />
grunn er at fagforeninger kan ha betydelig innflytelse<br />
på lønnsnivået, ihvertfall på kort sikt. Vi vil derfor i<br />
tillegg til den vanlige frikonkurransemodellen også<br />
analysere en situasjon hvor en fagforening står overfor<br />
en etterspørselsfunksjon i arbeidsmarkedet, og<br />
i) Et forste utkast til denne artikkelen ble fremlagt på et seminar<br />
ved Universitetet i Oslo 11-12 januar 1979. Flere <strong>av</strong> deltakerne ga<br />
kommentarer og forslag som forte til at det opprinnelige utkastet<br />
ble endret på endel punkter.<br />
Cand. oecon 1966. Plan<strong>av</strong>d.Kud 1966-1970 (<strong>av</strong>brutt <strong>av</strong> et opphold<br />
ved University of Chicago 1967-68). OECD 1970-73. Undervisningsleder<br />
Rogaland DH fra 1973. Lic. Philos 1974.<br />
Sosialøkonomen nr. 3 19 79<br />
hvor fagforeningen i sin lønnspolitikk tar hensyn til at<br />
Økt lønnsnivå kan føre til nedgang i sysselsettingen.<br />
Av andre markedsformer som <strong>av</strong>viker fra frikonkurranse<br />
er kanskje monopsoni den viktigste i arbeidsmarkedet,<br />
dvs. der en etterspørrer etter arbeidskraft<br />
står overfor en rekke uorganiserte tilbydere.<br />
Virkningen <strong>av</strong> et lønnssubsidium i et slikt marked<br />
vil bli diskutert i tillegg til de markedsformer som<br />
allerede er nevnt.<br />
Artikkelen er delt i fem deler, hvor<strong>av</strong> de to første<br />
omhandler de to utg<strong>av</strong>ene <strong>av</strong> frikonkurransesituasjonen.<br />
I del 3 analyseres tilfellet der alle arbeidstakere i<br />
et lokalt arbeidsmarked er medlemmer <strong>av</strong> en fagforening<br />
og hvor denne kjenner og tar hensyn til markedets<br />
etterspørselskurve for arbeidskraft i sin tilpasning.<br />
I del 4 diskuteres kort monopsoni og for fullstendighets<br />
skyld, bilateralt monopol. Del 5 <strong>av</strong>slutter<br />
artikkelen med en kort oppsummering <strong>av</strong> de viktigste<br />
konklusjoner.<br />
1 . En enkel frikonkurransemodell.<br />
I dette tilfellet antar vi at samlet tilbud <strong>av</strong> arbeidskraft<br />
i et lokalt arbeidsmarked, NT, bare <strong>av</strong>henger<br />
<strong>av</strong> lønnsnivået w, dvs. NT --= f(w) hvort(w) ><br />
O. Total etterspørsel etter arbeidskraft fra alle bedrifter<br />
i markedet er NE = g(w) når arbeidslønna ikke blir<br />
subsidiert. Innfører vi en subsidiesats t blir etterspørs<br />
elen etter arbeidskraft lik = g(w(1—t)) med g '