nedlasting - Offisersbladet
nedlasting - Offisersbladet
nedlasting - Offisersbladet
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ladet<br />
Tidsskrift for Befalets Fellesorganisasjon nr. 7 desember 2009 • årgang 62<br />
BFO<br />
God Jul & Godt Nytt År!<br />
Ett yrke<br />
– én organisasjon<br />
BFOs lederkonferanse<br />
2009 s.12-14<br />
Hærens nye tjenesteuniform<br />
s.16-17<br />
Våre to hovedflystasjoner<br />
s.42 + 46<br />
NH-90 testet på<br />
KV Nordkapp<br />
s.62-63
<strong>Offisersbladet</strong><br />
Nr. 7 – 62. Årgang<br />
Organ for Befalets Fellesorganisasjon<br />
BFO:<br />
Postboks 501 Sentrum, 0105 Oslo<br />
Telefon 23 10 02 20<br />
Telefax 23 10 02 25<br />
E-post: post@bfo.no<br />
Internett: www.bfo.no<br />
Besøksadresse: Karl Johans gate 12 j<br />
(inngang fra Kirkegata)<br />
Ansvarlig utgiver:<br />
Eivind Røvde Solberg<br />
Redaktør:<br />
Einar Holst Clausen<br />
Redaksjon og abonnementsavdeling:<br />
Se adresse for BFO<br />
E-post: <strong>Offisersbladet</strong>@bfo.no<br />
Tlf. abonnementsavdeling: 23 10 02 43<br />
E-post: mona.eriksen@bfo.no<br />
Tilsluttet Yrkesorganisasjonenes<br />
Sentralforbund-Stat<br />
Annonseansvarlig:<br />
Karin Smedsrud karin@2punkt.no<br />
Ekebergåsen 76, 1900 Fetsund<br />
Telefon +47 63 88 42 00<br />
Mobil +47 98 20 54 16<br />
Telefax +47 63 88 50 80<br />
(Bekreftet opplag 2009: 10.500)<br />
Signerte artikler representerer ikke nødvendigvis<br />
BFOs mening. Forfattere er selv ansvarlig for<br />
innholdet og de meninger som fremholdes.<br />
Usignert innhold er redaksjonelt.<br />
Utgivelsesplan 2010:<br />
Nummer Matr.frist Utgivelse<br />
Nr. 1 februar 22.01 05.02<br />
Nr. 2 mars 05.03 19.03<br />
Nr. 3 mai 23.04 07.05<br />
Nr. 4 juni 04.06 18.06<br />
Nr. 5 september 27.08 10.09<br />
Nr. 6 oktober 08.10 22.10<br />
Nr. 7 desember 26.11 10.12<br />
Grafisk produksjon:<br />
Design: punkt&prikke… punktprikke@me.com<br />
Trykk: Prinfo Unique<br />
Tordenskjolds soldater og<br />
Keiserens klær<br />
Alle er vel nå klar over at vårt forsvar er kraftig redusert, og langt under minimum i forhold<br />
til å ha et nasjonalt forsvar som skal verne og trygge norske interesser i tilfelle krise/<br />
krig. I Hæren er flerbrigade- og divisjonstiden for lengst historie, men nå har vi i<br />
alle fall én godt utrustet og moderne brigade - trodde vi. I festtaler og på<br />
papiret orienteres det stolt om alle bataljonene med støttefunksjoner, og om<br />
våre tre manøverbataljoner 2. Bataljon på Skjold i Indre Troms,<br />
Panserbataljonen med hovedsete på Setermoen og Telemark bataljon på<br />
Rena. I siste utgave av Forsvarets Forum, kan man lese om ”Første steg<br />
mot operativ brigade”, og at Hærens hovedsatsningsområder i neste<br />
langtidsperiode er å få en operativ brigadekommando. Brigadens ledelse har<br />
også effektivt blitt øvet i stabs- og ledertreneren på Rena, der man øver i<br />
reneste ”playstation” stil.<br />
Jeg tror det er flere årsaker til at brigadestaben øver seg ved hjelp av elektroniske<br />
hjelpemidler. Stabs- og ledertreneren er tross alt et utmerket system og hjelpemiddel for å<br />
drille stabsoffiserer og ledelse på å lede operasjoner. Men kanskje enda viktigere ut ifra det<br />
faktum at brigadens, og da også underavdelingenes budsjetter nå er så marginalisert, at de<br />
ikke har råd til å gjennomføre nødvendige øvelser slik de ønsker. For det er nå nemlig bare<br />
på papiret og i programmeringen på harddisken til stabs- og ledertreneren på Rena at man<br />
opererer med fullt bemannede og fullt utrustede manøverbataljoner, med støtteelementer.<br />
Situasjonen for Hæren i dag, virker i alle fall på meg å være nedslående. Utilstrekkelig<br />
tildeling av midler, kombinert med for få soldater, stor manko på offiserer til å drive tjenesten<br />
(fordi de deltar i internasjonale operasjoner), For 2. bataljon eksempelvis ikke lenger er en<br />
bataljon, men under halvparten av den personelloppsettingen de skulle hatt. Dessuten<br />
mangler de en mengde kjøretøyer, etter at de på grunn av innsparinger måtte innlevere sine<br />
CV-90 vogner (eller omvæpning som det heter). Bn2 har enda ikke har fått det antall SISU<br />
kjøretøyer de var lovet som erstatning, og er pr dags dato ikke mobile slik de var. Jeg har i<br />
etterkant av mitt besøk ved 2. bataljon også fått vite at Panserbataljonen også sliter med for<br />
få offiserer til å drive tjenesten, manglende eskadrons- og troppeoppsett. I tillegg til at mye<br />
av det rullende materiellet ikke er operativt på grunn av stadig hyppigere vedlikehold og<br />
tekniske problemer.<br />
Og når Telemark bataljon i tillegg også sliter noe med bemanningen, da de vervede velger å<br />
slutte tidligere enn forventet (etter ca 2 år), så er det kanskje nødvendig, eller mest<br />
behagelig å øve brigaden fra lokaler på Rena i en velsmurt og fungerende stabs- og<br />
ledertrener, der alle bataljoner er fullt oppsatt, og alt materiell er på plass.<br />
Vi vet også at Sjøforsvaret ikke har personell til å bemanne våre to siste av i alt fem fregatter,<br />
og at det vurderes å beordre personell fra ubåt-våpnet, MTB-våpnet og fra mine-våpnet, for<br />
å omskolere de til fregattjeneste. Hva skjer da med bemanningssituasjonen i disse<br />
våpengrenene At Luftforsvaret sliter med en alt for stor basestruktur, og kampen om hvor<br />
hovedflystasjonen skal ligge, preges av særinteresser og distriktspolitikk. At vi har for få<br />
jagerflygere, at helikopterskvadronen 339 på Bardufoss i realiteten har vært nedlagt for<br />
nasjonale oppdrag i hele perioden de har hatt helikoptre og personell i NAD/Afghanistan, og<br />
at belastningen på personellet ved helikopterskvadronene nå er i overkant av det personellet<br />
bør utsettes for. Mange er også nervøse for den fremtidige finansieringen av våre nye<br />
kampfly, og ryktene går allerede nå om en rekke alternative løsninger. Til sammen danner<br />
dette dessverre ikke et pent bilde for Forsvarets fremtid.<br />
REDAKTØREN<br />
Bilder:<br />
Hvis ikke annet er oppgitt, er bildene tatt<br />
av Forsvarets Mediesenter.<br />
Forside:<br />
Xxxxxxx<br />
Foto: Xxxxxxx<br />
Redaksjonen avsluttet:<br />
4. desember 2009<br />
Det bør ikke overraske politikere at det er en stadig økende frustrasjon og usikkerhet i<br />
befalskorpset. Faretruende mange offiserer med mange intopsbeordringer bak seg,<br />
vurderer eller føler seg tvunget til å velge mellom et normalt familieliv(kanskje familie i det<br />
hele tatt), eller videre tjeneste i Forsvaret. Befalskorpsets lojalitet er riktig nok svært høy,<br />
men også krigsmenn har sine begrensninger. Det er derfor betimelig å stille politikerne<br />
følgende spørsmål: Når skal dere innse at dere må fullfinansiere et Forsvar der<br />
oppdragsporteføljen ikke står i forhold til tildelte midler Vi må nå slutte med å bygge opp<br />
under illusjonen om at alt er såre vel. Vi trenger nå også mer kunnskap, realisme og<br />
forståelse blant politikerne for forsvarssaken. Det er også på tide at politikerne tar inn over<br />
seg at personellet tross alt er den viktigste ressursen i Forsvaret, og at slitasjen i store<br />
personellgrupper nå for lengst har passert smertegrensen.<br />
OPPLAGSKONTROLLERT<br />
God Jul & Godt Nytt År!<br />
Einar Holst Clausen<br />
Redaktør <strong>Offisersbladet</strong><br />
ffisersbladet<br />
3
UTENLANDSBEORDRING<br />
VURDERER DU Å KJØPE BIL PÅ EXPORT<br />
VOLVO INTERNASJONAL CUSTOMERS SALES<br />
er en internasjonal salgsorgasnisasjon som selger biler<br />
til diplomater og militære som er på flyttetfot. Prisene<br />
er meget gunstige da bilene leveres rett fra fabrikk i<br />
Gøteborg. Vi har også mulighet til å levere biler i de<br />
fleste hovedsteder i Europa og USA. Bilene kan spesialtilpasses<br />
til de markeder de skal brukes/sluttbrukes.<br />
Velkommen til en informativ samtale med Jon Bergersen, Tax-Free Sales,<br />
tlf 22 88 26 05, mob. 901 35 280. E-mail: jon.bergersen@bilia.no<br />
Besøk oss på www.bilia.no - betjent med eDialog, døgnet rundt, året rundt.
Redaktøren: Tordenskjolds soldater og Keiserens klær 3<br />
Tøffe ungdommer i optimalt treningsmiljø . . . . . . . . . . . . 6<br />
Endelig en storøvelse i Hæren! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
BFOs lederkonferanse 2009 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
Litt av Hvert . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
Hørens nye tjenesteuniform . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Forsvarsbudsjettet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18<br />
De får Forsvaret til å fungere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Tilbakeblikk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
BFO leder: BFO – vital og utviklingsorientert! . . . . . . . 24<br />
Gule sider. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26<br />
KAFO & BESO leder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37<br />
Aktuell debatt: Misbruk av frabeordning!. . . . . . . . . . . . 40<br />
Klart vi kan – det ordner seg på Ørland!. . . . . . . . . . . . 42<br />
Litt av Hvert . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45<br />
Dette er Bodø hovedflystasjon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46<br />
Julenøtter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51<br />
Ungdommen slår til! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52<br />
Hektisk og spennende! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54<br />
Våre festningsverker Del 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56<br />
Kjekt å ha. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60<br />
Endelig dukker NH-90 opp!. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62<br />
Krigsskolekadett på jobb i FN New York . . . . . . . . 64<br />
Internasjonalenyheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66<br />
10<br />
20<br />
54<br />
innhold<br />
5
Tøffe ungdommer<br />
i optimalt treningsmiljø<br />
Heimevernets Befalsskole (HVBS) på Porsangermoen har utmerkede øvings- og<br />
skytefasiliteter rett utenfor kasernedøra. Områdene er dessuten ideelle for de<br />
som liker jakt, fiske og friluftsliv.<br />
Siv Solstad er fullt fokusert i nærkamp med en<br />
noe kraftigere og høyere mannlig elev.<br />
▶ Push-ups er noe de fleste er vel<br />
kjent med. God trening er det også!<br />
Major og skolesjef Ola Kviteng.<br />
Siv Solstad og Rune Haugen, han går UB Jeger.<br />
Av Irene Ulstein Soleim<br />
De elevene som starter på denne befalsutdanningen<br />
må være innstilt på et høyt tempo, å<br />
bli utfordret både fysisk og psykisk, utvikle<br />
lederegenskaper og jobbe i team, sier major Ola<br />
Kviteng, sjef ved skolen.<br />
Han ledet en klasse befalselever på ski 150<br />
mil fra Værnes i Trøndelag til Porsangermoen<br />
i Finnmark da skolen flyttet nordover. Skolen<br />
har i dag 92 elever, fordelt på Befalsskolen<br />
for Informasjonssystemer (BSIF), BS Innsats,<br />
Utskrevet Befalskurs (UB) Jeger og UB Luft.<br />
Utdanningen er lagt opp som enten 6 eller 12<br />
mnds skoleperiode, med tilsvarende praksis i<br />
etterkant.<br />
Her ligger alt vi har behov for innen<br />
gangavstand, skytebane, treningshaller<br />
og et flott terreng. Lunsjen tilbereder vi<br />
ofte ute i telt, noe som bidrar til å skape<br />
et eget samhold og felleskap, forteller Kviteng.<br />
Utfordringen er selvsagt at hovedtyngden<br />
av Forsvaret ikke befinner seg her. Det er<br />
vanskelig å rekruttere yrkesoffiserer med<br />
familie, fordi miljøet her er så lite, og tilbudet<br />
til resten av familien er heller labert. Selv har<br />
han valgt å pendle mellom familie i Trøndelag<br />
og jobben i nord. Han trives blant sine tøffe<br />
elever og har tro på det utdanningsløpet han<br />
tilbyr.<br />
Heimevernet har i størst grad opprettholdt<br />
merkevaren. Dette er en godt utprøvd modell<br />
og Garnisonen i Porsanger (GP) er en<br />
fantastisk plass å drive utdanning på, fastslår<br />
Kviteng.<br />
Slag, spark og fallteknikker<br />
Instruktør og veileder Ken-Jøran Jolma<br />
går UB Jeger. Under dagens nærkamp<br />
trening får han prøvd ut sine<br />
lederegenskaper.<br />
Hvis våpenet ikke fungerer, eller vi går tom<br />
for ammunisjon, må vi bruke kroppen i kamp.<br />
Derfor trener vi nærkamp med<br />
slag, spark og fallteknikker, forklarer fenrik<br />
Jolma.<br />
Blant hans elever finner vi også noen jenter.<br />
En av dem, Siv Solstad er fullt fokusert i<br />
6<br />
ffisersbladet
Patruljetjeneste og fremrykning intrueres og drilles.<br />
Våpenpuss er høyt prioritert, og noen må ta natten til hjelp.<br />
nærkamp med en noe kraftigere og høyere<br />
mannlig elev.<br />
Her spiller det ingen rolle om du er jente<br />
eller gutt. Kravene er tilnærmet like, og vi<br />
jentene blir sett på som ”en av gutta”, sier<br />
Solstad.<br />
Hun beskriver selve utvelgelsesperioden<br />
på Kjevik sist sommer som utfordrende,<br />
konkurransen for å komme inn på skolen er<br />
hard.<br />
Jeg er lykkelig for at jeg kom gjennom<br />
nåløyet. Her skjer det noe hele tiden.<br />
Mestringsfølelsen, det ekstremt gode miljøet<br />
og samholdet her gjør at jeg stortrives på<br />
skolen, erklærer Solstad.<br />
Selv har hun foreløpig ikke tatt stilling til<br />
om hun vil fortsette i Forsvaret etter<br />
endt utdanning. Hennes medelev<br />
Rune Haugen, er derimot helt klar på<br />
at han ønsker en videre karriere i<br />
Forsvaret.<br />
Jeg håper å komme inn på Krigsskolens<br />
ingeniørlinje. Forsvaret har trygge rammer,<br />
bra betingelser og målbevisste oppgaver,<br />
poengterer Haugen.<br />
Gir mange muligheter<br />
Korporalene Glenn Erik Melby, Martin<br />
Rødsjø og Emil Dybdahl som alle er<br />
BSIF-elever, er i dag under opplæring på<br />
radio. Det å beherske sambandet er alfaomega<br />
for en befalsskoleelev.<br />
Det tøffeste her er å stå opp tidlig om<br />
morgenen og vaske gulv, presiserer Melby.<br />
Samtidig er han klar på at uansett om han<br />
velger å bli i Forsvaret, eller satser på en sivil<br />
karriere, vil han få brukt lederutdanningen<br />
fra befalsskolen.<br />
Det som er unikt her, er at vi får omsatt<br />
teorien direkte i praksis. Vi fungerer som et<br />
lag og det er positivt at det er noen jenter i<br />
klassen, skyter Rødsjø inn.<br />
Medeleven Emil Dybdahl som satser på å bli<br />
systemoperatør, fikk vite om utdanningen via<br />
nettet, samt at han besøkte messer der Forsvarets<br />
utdanningsmuligheter ble presentert.<br />
Han forteller at hverdagen på GP er enkel.<br />
>>><br />
ffisersbladet 7
En velfortjent hvil med mulighet for å strekke på<br />
tærne og tørke sokkene.<br />
Utdanning på samband.<br />
Befalsskoleelevene Glenn Patrick Hoverud, Simen Bråten Vik og Kristoffer Abelsnes.<br />
Vi får lister over hva vi skal og hvor.<br />
Utdanningen er gratis, så vi slipper<br />
studielån. Her har du alle muligheter også<br />
på fritiden, jakt, fiske, en meget bra velferd,<br />
nordlys, bussruter til Lakselv med diskotek<br />
og handlerunder. Det eneste er at utvalget<br />
av damer er svært begrenset, spøker<br />
Dybdahl.<br />
Krigsskole, Politihøgskole, eller<br />
utenlandstjeneste<br />
Elevene Glenn Patrick Hoverud, Simen<br />
Bråten Vik og Kristoffer Abelsnes er usikre på<br />
videre utdanningsløp.<br />
Jeg vil vente til etter praksisperioden.<br />
Dersom jeg fortsetter i Forsvaret, vil jeg søke<br />
Krigsskolen, sier Hoverud.<br />
Simen Bråten Vik har et ønske om å komme<br />
inn på Politihøgskolen. Samtidig vil også<br />
han først ta en endelig beslutning etter å<br />
ha praktisert det han nå lærer, innenfor<br />
Forsvaret.<br />
Da jeg fikk vite at jeg hadde kommet inn<br />
på skolen, var jeg usikker på hva jeg gikk<br />
til. Det å få vært mye ute i felt, en godt<br />
tilrettelagt utdanning og måten vi har<br />
blitt mottatt på både av befalet og<br />
lokalbefolkningen, gjør at jeg ikke har<br />
angret et sekund på at jeg søkte, bemerker<br />
Vik.<br />
Abelsnes ønske er å komme inn på Krigsskolen.<br />
Planen videre er utenlandstjeneste.<br />
Jeg ønsker å oppleve virkeligheten i<br />
Afghanistan. Fram til nå har jeg bare lest om<br />
det og hørt andre fortelle fra sine oppdrag.<br />
Er du ikke redd<br />
Nei, jeg ser på det som en utfordring og tror<br />
det vil gi meg nye opplevelser og et nytt<br />
perspektiv. I den perioden jeg har vært her på<br />
GP, har jeg blitt mer moden. Rutiner, plikter<br />
og krav har gjort meg både sterkere, mer<br />
reflektert og tøffere, avslutter Abelsnes.<br />
8<br />
ffisersbladet
Bruk Bruk medlemsfordelenfordelene<br />
dine!<br />
medlems-<br />
dine!<br />
Samarbeidsavtalen mellom Befalets Fellesorganisasjonen og If sikrer<br />
Samarbeidsavtalen<br />
deg som medlem 10<br />
mellom<br />
% rabatt<br />
Befalets<br />
på forsikring<br />
Fellesorganisasjonen<br />
av de fleste private<br />
og If sikrer<br />
skadeforsikringer.<br />
deg som medlem<br />
Det gjelder<br />
10 %<br />
blant<br />
rabatt<br />
annet<br />
på forsikring<br />
forsikring<br />
av<br />
av<br />
de<br />
privatbil,<br />
fleste private<br />
villa, fritidsbåt,<br />
skadeforsikringer.<br />
hytte, tohjuling,<br />
Det gjelder<br />
husdyr<br />
blant<br />
og verdisaker.<br />
annet forsikring av privatbil, villa, fritidsbåt,<br />
hytte, tohjuling, husdyr og verdisaker.<br />
Og samler du alle forsikringene dine i If kan du bli If Plusskunde<br />
Og<br />
og oppnå<br />
samler<br />
ytterligere<br />
du alle forsikringene<br />
rabatt og fordeler.<br />
dine i If<br />
Denne<br />
kan du<br />
rabatten<br />
bli If Plusskunde<br />
kommer<br />
og<br />
i tillegg<br />
oppnå<br />
til<br />
ytterligere<br />
den du får<br />
rabatt<br />
som medlem<br />
og fordeler.<br />
av BFO.<br />
Denne rabatten kommer<br />
i tillegg til den du får som medlem av BFO.<br />
Vil du vite mer<br />
Vil<br />
Ring<br />
du<br />
Forsvarets<br />
vite mer<br />
Personellservice på<br />
Ring<br />
telefon<br />
Forsvarets<br />
23 09 2400<br />
Personellservice<br />
eller mil 05 10<br />
på<br />
24 00.<br />
telefon 23 09 2400 eller mil 05 10 24 00.<br />
Navn Etternavn, risikospesialist<br />
Navn Etternavn, risikospesialist<br />
9_a<br />
5689_a
Fra kommandorommet der hele øvelsen monitoreres. På storskjermen ser man<br />
nøyaktig posisjon på kjøretøyer og personell.<br />
Major Reuter fra HTTS styrte “krigsspillet” under øvelsen.<br />
Endelig en<br />
storøvelse i H<br />
I løpet av en drøy uke i slutten av november, gjennomførte Hærens hurtige<br />
reaksjonsstyrke (HRF- High Readiness Force) en stor øvelse i området Stange/Rena. Det<br />
er snart fem år siden tilsvarende storøvelse i Sør-Norge, og ikke mindre gledelig at<br />
Hæren klarte å skrape sammen penger, materiell og personell for å gjennomføre denne<br />
øvelsen, som ble betegnet som meget vellykket.<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
Årets øvelse ble kalt Ymer Viking, en<br />
sammenslåing av Gardens Ymer-øvelse<br />
og innsatsstyrkens Viking-øvelse. Øvelsen<br />
ble ledet av sjef Brigade Nord, oberst<br />
Arild Thobiassen og hans stab, som til<br />
daglig holder til i Troms. Hensikten med<br />
øvelsen var å gi våre profesjonelle soldater<br />
god trening, og dermed forutsetninger<br />
for å løse oppdrag i inn- og utland.<br />
Brigadesjefen uttalte at utbyttet ble meget<br />
bra for kampavdelingene, logistikk- og<br />
sambandsenhetene fordi øvelsen ble kjørt<br />
over lange distanser, og i nytt og ukjent<br />
terreng. Thobiassen understreket også<br />
at det under slike øvelser er viktig å sette<br />
ledelseselementene i fokus og skape<br />
realistiske utfordringer for disse.<br />
Garden deltok med sin Gardestridsgruppe<br />
(2 kompanier og HMKGs ledelse), og<br />
var under øvelsen en del av Hærens<br />
innsatsstyrke, som besto av Telemark<br />
To CV 90 vogner er slått ut, og debatten går om hvordan man kunne unngått det.<br />
bataljon, et pansret ingeniørkompani, et<br />
artilleribatteri, et sanitetskompani et CSSkompani<br />
(Combat Service Support), samt en<br />
tropp med militærpoliti. Som motstandere<br />
fant vi blant andre kampeskadronen på<br />
Rena og Gardens rekruttkompani. Garden<br />
tilhører ikke HRF, men med sine over 600<br />
menn og kvinner, bidro de til at denne<br />
øvelsen fikk en størrelse som ga mer<br />
realisme og bedre ledelsesutfordring for alle<br />
fra brigadesjefen og nedover. Totalt deltok<br />
1400 soldater og omtrent 250 kjøretøy,<br />
hvorav rundt 100 pansrede kjøretøy på<br />
belter(Leopard1 og 2 –CV-90 og M-113).<br />
Med andre ord er vel det nesten det som er<br />
igjen av Hæren her hjemme.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> var ute i felten under<br />
sluttfasen av øvelsen, som foregikk i<br />
øvingsfeltet på Rena. Det som overrasket<br />
mest, var alle stridskjøretøyene som midt<br />
under striden ble stående rundt om i<br />
skogen og på veiene med blinkende hvitt<br />
lys fra påmonterte anordninger, og alle<br />
de soldater som ble liggende igjen under<br />
fremrykning med pipelyder fra vesten. Dette<br />
er dagens realistiske måte å øve på, og<br />
forklaringen fikk <strong>Offisersbladet</strong> i lokalene<br />
til Hærens Taktiske Treningssenter (HTTS)<br />
i Rena leir. Hele øvelsen er nemlig det<br />
10<br />
ffisersbladet
Pansret ingeniørkampani rykker frem. Veteranen<br />
M-113, Leopard med skuffe og skrape og bakerst<br />
kommer en brolegger (Leopard med utfoldbar bro).<br />
æren!<br />
man kaller ”fullinstrumentert”, det vil si at<br />
stridskjøretøyene er påmontert sensorer,<br />
som med stor nøyaktighet registrer de skudd<br />
som blir avfyrt, hva de treffer, og selvfølgelig<br />
om de blir truffet. Blir de truffet, begynner<br />
påmonterte ”strobelights” å blinke, og<br />
vogna må stanse fordi den da er dømt ut av<br />
striden.<br />
Det samme gjaldt også for soldatene,<br />
som med sine påmonterte sensorer på<br />
vest, hjelm og våpen, får registrert om de<br />
treffer fienden, eller om de selv blir truffet.<br />
Og her nytter det ikke å jukse, for et utall<br />
av stridsdommere følger avdelingene, og<br />
passer på at de ikke fortsetter, etter at lys<br />
og pipetoner er utløst. Alt dette styres fra<br />
”kommandorommet” i HTTS, der rutinerte<br />
offiserer monitorerer hele øvelsen helt ned<br />
til hver enkeltmann. For både kjøretøyer og<br />
soldater er i tillegg utstyrt med GPS sendere,<br />
så hver eneste meter de rykker frem, synes<br />
på PCer og storskjerm i det mørklagte<br />
lokalet. Alt blir registrert, og blir de truffet, så<br />
kommer det automatisk frem et kryss over<br />
soldaten eller stridskjøretøyet. Det hele kan<br />
sees på et situasjonskart over det aktuelle<br />
området. Ikke på et vanlig kart, men nesten<br />
”live” bilde, lagt inn på grunnlag av luftfoto<br />
av terrenget.<br />
Det er SAAB som har levert dette utrolig<br />
avanserte systemet, som betegnes som noe<br />
av det mest avanserte i verden. I følge<br />
brigader Rune Jakobsen, som er stabssjef i<br />
Hærstaben, så er dette systemet en unik<br />
måte å øve operasjoner på, så vel for<br />
enkeltmann som for ledelsen.<br />
For etter øvelsen, kan nemlig hele<br />
avdelingen sette seg ned å få avspilt alt<br />
som skjedde, minutt for minutt. De får<br />
også med seg en CD med hele den<br />
monitorerte øvelsen, og kan da med<br />
letthet se på hva enkeltmannen og hele<br />
avdelingen gjorde riktig, og hvor det<br />
eventuelt gikk galt. Læringseffekten er<br />
med andre ord svært høy. Ser man<br />
avslutningsvis på det faktum at det på Rena<br />
finnes realistiske og nøyaktige simulatorer<br />
for skyting på nivå helt fra enkeltmann til<br />
skyting med Leopard stridsvogn, så er det<br />
ikke vanskelig å forstå at Hæren på denne<br />
måten kan spare betydelige beløp på dette,<br />
i forhold til kostbare skyteøvelser med skarp<br />
ammunisjon. Og har ikke Hæren råd til å<br />
øve med skarpe skudd og granater som før,<br />
så må man, som på Rena, finne på andre<br />
gode løsninger. En omskrivning av et kjent<br />
ordtak, kan da bli ”Nød- lærer fattig Hær å<br />
vinne”.<br />
Gardistene møtte hard motstand i landsbyen, og her<br />
tar de seg inn i ett av husene i SIBO-anlegget.<br />
ffisersbladet 11
BFOs lederkonferanse 2009<br />
– Med lederskap som hovedtema<br />
Nestleder i Befalets Fellesorganisasjon, Jens B Jahren åpnet årets Lederkonferanse. Han passet<br />
på å takke de over 100 deltagende BFO-tillitsvalgte for det flotte arbeidet som de gjør ute blant<br />
medlemmene, og han gledet seg til disse dagene sammen med tillitsvalgte med store BFO-hjerter.<br />
Tekst & Foto: Einar Holst Clausen<br />
BFOs tenketank<br />
Lederkonferansen ble i år lagt til Praha.<br />
Utrolig nok et opplegg som på grunn av<br />
prisnivået i Tsjekkia blir billigere enn å<br />
arrangere lederkonferansen i eksempelvis<br />
Oslo. Men lederkonferanser skal uansett<br />
fungere både som en belønning for<br />
innsatsen som de tillitsvalgte gjør ute ved<br />
avdelingene, og som en ”tenketank” der<br />
BFO får nye impulser fra grunnfjellet i<br />
organisasjonen, nemlig de lokaltillitsvalgte.<br />
Årets tema lederskap er tidsaktuelt i dagens<br />
forsvar, der ledere på alle nivåer står overfor<br />
mange utfordringer. BFO har også under<br />
tidligere lederkonferanser, vært med på å<br />
sette agendaen for aktuell forsvarsdebatt.<br />
Tidligere temaer har vært ”Det gode<br />
arbeidsliv” og ”Kompetanse/utdanning”.<br />
Stappfull sal med ivrige BFOere.<br />
Vel på plass i Praha, var det hyggelig at<br />
ambassadøren i Tsjekkia, Jens Eikaas, hadde<br />
satt av tid til å orientere Lederkonferansen.<br />
Selv om han er helt ny i jobben, ga han<br />
likevel en fyldig og god orientering om<br />
Tsjekkia. Vi fikk et historisk tilbakeblikk<br />
med hovedvekt på fløyelsrevolusjonen(20<br />
år siden), som senere førte til at<br />
Tsjekkia(tidligere Tsjekkoslovakia) rev seg løs<br />
fra kommunismen. Lederkonferansen fikk<br />
også et godt innblikk i Tsjekkias spennende<br />
historie. Eikaas tok også forsamlingen<br />
gjennom den politiske utviklingen frem til<br />
i dag, i tillegg til en politisk- og økonomisk<br />
”tilstandsrapport” fra dette europeiske landet<br />
mellom Øst og Vest.<br />
Hovedstyremedlem og kommandørkaptein<br />
Jan-Henri Jensen, innledet foredragsrekken<br />
om ledelse, og tok oss raskt om forskjellige<br />
ledelsesformer, lederprinsipper- og modeller,<br />
samt litt om lederetikk. Jan-Henri tok oss<br />
Leder BFO Eivind Røvde Solberg var svært fornøyd<br />
med denne lederkonferansen.<br />
også tilbake til hva store ledere og tenkere<br />
har ment om ledelse og lederskap opp<br />
gjennom tidene, og sammenlignet med<br />
dagens utøvelse av lederskap. Spørsmålet<br />
om hva som er forskjellen på ledelse og<br />
lederskap, ble stilt til forsamlingen for å få i<br />
gang tankene rundt årets tema.<br />
Lederplattform, profesjon og ledelse<br />
i den militære utdanning, drodlet BFOs<br />
regionsstyreleder Lars Ullensvang rundt, og<br />
der tok han for seg ”Plattform for ledelse i<br />
Staten”, som Staten har bestemt at Forsvaret<br />
også skal drive ledelse etter. Spørsmålet<br />
om militære ledere, er de beste lederne,<br />
og om vi alle trenger å være ledere, ble<br />
stilt til forsamlingen, som forberedelse til<br />
plenumsdebatten.<br />
Lederskap i et operativt miljø<br />
Neste foredragsholder ut var den Danske<br />
hærkapteinen Martin Velin, som orienterte<br />
12<br />
ffisersbladet
BFOs lederkonferanse 2009<br />
”Det er med lederskap som med pornografi. Jeg kan ikke<br />
definere det, men jeg vet hva det er når jeg ser det”.<br />
Norman Schwarzkopf<br />
BFO<br />
Den danske kapteinen<br />
Martin Velin.<br />
Oblt Arild Stange/FST.<br />
Leder og nestleder BFO på første benk sammen med<br />
NK FST/P brigader Geir Anda.<br />
Deltagerne på lederkonferansen fikk stort faglig utbytte.<br />
Lederkonferansen om hvordan danskene<br />
driver og utvikler lederskap på. Velin<br />
fortalte også mye om sine erfaringer fra<br />
flere operative lederstillinger i Afghanistan.<br />
Hans foredrag hadde tittelen ”Ledelse i et<br />
operativt miljø”. I løpet av foredraget fikk han<br />
fint frem at ledelsesteori og ledelse i praksis<br />
er to vidt forskjellige ting, noe som blir tydelig<br />
når man befinner seg i krigssituasjoner og<br />
er i direkte trefninger i Afghanistan. Det<br />
er under slike ekstreme situasjoner at de<br />
beste lederne trer tydeligere frem, og de<br />
dårlige faller igjennom. Martin Velin pekte<br />
også på den utfordringen som ligger i at vi<br />
i dag lager ledelsesplattformer basert på<br />
fredsdrift, og ikke for det som mange etter<br />
hvert har opplevd og opplever eksempelvis i<br />
Afghanistan.<br />
Tidligere feltprester fornekter ikke<br />
Første dags foredragsrekke ble avsluttet<br />
av tidligere feltprest Aslak Brekke, nå<br />
adm. dir. for stiftelsen Arkivet. Brekke<br />
har også gjort tjeneste som feltprest i<br />
ISAF operasjoner. Det ble en morsom og<br />
lærerik ”prestens time”, slik som mange<br />
vil huske feltprest Brekke fra 10-15 år<br />
tilbake i tid. Han trollbandt forsamlingen<br />
og fikk full oppmerksomhet når han pratet<br />
om blant annet etikk, moral, kameratskap<br />
og holdninger. Han fikk da også alle med<br />
på å ramse opp noen dydsbegreper, som<br />
for eksempel ære, lojalitet, kameratskap,<br />
respekt og troverdighet for å nevne noen.<br />
Dette koblet han opp imot lederrollen og<br />
hvordan lederskap bør utøves i Forsvaret<br />
i dag. Dydsbegrepene preger vår militære<br />
hverdag i større grad enn vi kanskje er<br />
klar over, sa den tidligere feltpresten. Med<br />
referanse til tøffe opplevelser blant annet i<br />
felt, så vel vinter som sommer, og det faktum<br />
at kameratskap er viktig, hadde Brekke en<br />
morsom og tankevekkende kommentar,<br />
nemlig: ”Det ligger mye godt i det å hate litt<br />
sammen”.<br />
Personellpolitikken i Forsvaret<br />
Lederkonferansens andre dag startet<br />
opp med en videreføring av debatten<br />
rundt temaet lederskap, og ble fulgt av<br />
en orientering fra brigader Geir Anda/<br />
nestkommanderende i FST/P. Han orienterte<br />
om ”Utfordringer og fremtidsperspektiver”<br />
og ”Beordring, belastning, lønn,<br />
avdelingsbefal, samt rekruttere & beholde”.<br />
De tillitsvalgte ble delt inn i grupper, der<br />
de debatterte og kom frem til forslag til<br />
forbedringer til dagens ordninger. Påfølgende<br />
fremlegging av gruppebesvarelser viste<br />
at BFOs tillitsvalgte ikke nødvendigvis er<br />
100% enig i den personellpolitikken som<br />
Forsvaret driver i dag. Brigader Anda fikk<br />
nok med seg et knippe nye tanker og<br />
ffisersbladet 13
BFOs lederkonferanse 2009<br />
Det ble også tid til hyggelig samvær.<br />
Mange fikk anledning til se nærnmere på den vakre byen.<br />
”Den beste sjefen er han som har vett nok til å<br />
velge dyktige menn til å gjøre det han vil ha gjort,<br />
og selvbeherskelse nok til å la være å blande seg<br />
opp i arbeidet når de gjør det”.<br />
Theodore Roosevelt<br />
forslag til andre- eller etter BFOs syn bedre<br />
måter å ivareta personellet på. I løpet av<br />
ettermiddagen orienterte Anda også om den<br />
videre omstillingen, og spesielt utfordringene<br />
rundt FRIFLO.<br />
Oberstløytnant Arild Stange som er<br />
prosessleder i avdelingen for disponering<br />
og kompetansestyring, hadde oppgaven<br />
med å orientere Lederkonferansen om<br />
hvordan Forsvaret planlegger- og disponerer<br />
befalet. Stange kastet ut noen nye tanker<br />
og ideer om alt fra beordringssystemet til<br />
avdelingsbefalsordningen, og de forslag til<br />
forbedringer som Forsvarsstaben jobber<br />
med. Som varslet av Arild Stange, så ville<br />
saker bli satt på spissen - og helt riktig så ble<br />
det provosert mye i fremstillingen. Dette lurte<br />
frem engasjementet, og temperaturen økte<br />
markant i salen. Årsaken var nok at dette<br />
temaet handler om den enkeltes hverdag og<br />
fremtid i Forsvaret. Leder BFO Eivind Røvde<br />
Solberg spratt også plutselig opp fra sin<br />
stol, og holdt et følelsesladet og improvisert<br />
innlegg til de tillitsvalgte, der han med glimt<br />
i øyet sa at dette er deres fremtid, og at vi<br />
ikke kan sitte og godta alt som blir fremlagt!<br />
Den påfølgende debatten som varte til sen<br />
ettermiddag, var preget av både kritikk,<br />
bekymring og humor rundt dagens system,<br />
men også konstruktive forslag til forandring.<br />
Brigaderen og oberstløytnanten reiste nok<br />
hjem til Oslo med dokumentmappa full av<br />
god ”BFO-argumentasjon”, samt en rekke<br />
nye forslag til videre arbeidet med omstilling<br />
og personellpolitikk.<br />
Den siste timen før årets Lederkonferanse<br />
formelt ble avsluttet, oppsummerte BFOs<br />
Hovedstyre hovedtrekkene i det som BFOs<br />
lederkonferanse 2009 hadde debattert og<br />
fått frem i løpet av noen spennende dager for<br />
alle deltagere. Hovedstyret var meget fornøyd<br />
med det faglige utbyttet. Da leder BFO Eivind<br />
Røvde Solberg på torsdag satte sluttstrek for<br />
årets lederkonferanse, kunne han konkludere<br />
med at årets store ”happening” i BFO, hadde<br />
vært en ubetinget suksess både faglig og<br />
sosialt sett. Deltagerne har fått faglig påfyll<br />
og BFO har fått mange innspill til fortsatt<br />
arbeid til det beste for alle medlemmer, sa<br />
leder BFO. Solberg håpet at de tillitsvalgte i<br />
løpet av oppholdet i Praha, hadde fått ny giv<br />
til å stå på for sine medlemmer i de mange<br />
lokalforeningene, noe som er viktigere enn<br />
noen gang, da utfordringene står i kø om<br />
dagen.<br />
Det er dessverre ikke mulig å gå i detaljer i<br />
denne artikkelen, men BFO vil bruke mye av<br />
det som kom frem under Lederkonferansen<br />
i sitt videre arbeid for å forbedre vilkår og<br />
rettigheter for sine medlemmer.<br />
14 ffisersbladet
områder. Konene<br />
oreldrene – sitter<br />
kjære og uten å<br />
Rygg: 15 mm<br />
hanistan. Her er<br />
al dø, om savnet –<br />
kle hverdagens små<br />
an kommer hjem,<br />
a over.<br />
med sentrale personer<br />
ed soldatenes familier<br />
s situasjon.<br />
9 7 8 8 2 7 2 0 1 4 5 8 1<br />
Bokomtale<br />
IRENE ULSTEIN SOLEIM OPPDRAG HJEMMEFRONT<br />
Format: 145 x 208 mm (Klaffer: 90 mm)<br />
IRENE ULSTEIN SOLEIM<br />
OPPDRAG<br />
HJEMMEFRONT<br />
DE NORSKE SOLDATENES<br />
USYNLIGE STØTTEAPPARAT<br />
Irene Ulstein Soleim er<br />
utdannet journalist og jobber<br />
som nettjournalist i Befalets<br />
Fellesorganisasjon.<br />
OMSLAGSDESIGN: KULSETH & CO<br />
Irene Ulstein Soleim, som for øvrig til<br />
daglig jobber som webansvarlig journalist<br />
i BFO, har skrevet bok om hvordan<br />
det oppleves å være den som har<br />
totalansvaret på ”hjemmefronten” når<br />
ektefellen tjenestegjør i internasjonale<br />
operasjoner. Hennes mann tjenestegjorde<br />
i Afghanistan, og Irene har på en ærlig<br />
og beskrivende måte klart å sette ord på<br />
ansvaret, frykten og savnet i sin bok med<br />
tittel ”Oppdrag hjemmefront – de norske<br />
soldatenes usynlige støtteapparat”. Boken<br />
kan kjøpes i bokhandelen og er utgitt hos<br />
J.M.Stenersen Forlag as.<br />
Einar Holst Clausen<br />
Flygerlegende tilbake på Ørland<br />
og Storfosna<br />
For 70 år siden var<br />
todekkere av typen<br />
Tiger Moth ofte å se i<br />
luften over Storfosna<br />
og fra Frohavet opp til<br />
Brønnøysund. Trøndelag<br />
flygeavdeling hadde<br />
opprettet en feltflyplass på Storfosna. Bak spakene på en av Tiger<br />
Mothene satt en ung pilot med navn Wilhelm Mohr. Oppdraget<br />
var nøytralitetsvakt som skulle observere og melde tilbake om<br />
eventuell fiendtlig skipstrafikk. Dette var et viktig ledd i å bevare<br />
den norske nøytraliteten, etter som Tyskerne høsten 1939 hadde<br />
angrepet Polen. På initiativ fra Ørland Hovedflystasjon ble det i<br />
oktober, på et jorde foran Storfosna kirke, arrangert en 70-års<br />
markering av nøytralitetsflygingen. Publikum fikk oppleve Tiger<br />
Moth på gresset igjen, og hvem møter også opp, jo den 92 år<br />
gamle flygerlegenden Wilhelm Mohr, ”still going strong”! Wilhelm<br />
Mohr er nok mest kjent fra sin tid som Spitfireflyger under 2.<br />
verdenskrig, som 24-årig skvadronssjef for 332-skvadron, og som<br />
sjef for Luftforsvaret fra 1963-1969. Men i senere tid også som<br />
en sprek 92-åring som fortsatt har god innsikt og et glødende<br />
engasjement for militær og sivil luftfart, og Luftforsvaret spesielt<br />
da selvfølgelig. Den 92-årige legenden fikk anledning til å friske<br />
opp opp i gamle minner fra Storfosna, da han selvfølgelig takket<br />
ja til å bli kledd opp i ”flight-suite” og plassere seg bak spakene<br />
på Tiger Mothen, dog med en annen erfaren førstepilot om bord.<br />
Men som som Mohr uttalte, så skulle det ikke vært noe problem<br />
å fly den alene, for det å fly er like enkelt som å sykle.<br />
NATOs generalsekretærbesøkte i Norge<br />
Generalinspektøren for Hæren, Statsministeren og<br />
NATOsjefen Fogh Rasmussen, blir orientert av en soldat<br />
fra Telemark Bataljon.<br />
Vår nye forsvarsminister Faremo,<br />
statsminister Stoltenberg og NATOs<br />
generalsekretær Fogh Rasmussen følger<br />
godt med når soldaten fra TMBN viser<br />
frem materiellet.<br />
NATOs generalsekretær Anders<br />
Fogh Rasmussen var på offisielt<br />
Norgesbesøk den 6. november,<br />
for å ha samtaler med politisk og<br />
militær ledelse. Det var en stor<br />
og celeber kortesje som med<br />
politieskorte ankom Akershus<br />
Festning på formiddagen. Der<br />
fikk generalsekretæren oppleve<br />
en actionfylt demonstrasjon<br />
av noen norske militære<br />
kapasiteter knyttet opp mot vårt<br />
oppdrag i Afghanistan, med<br />
hovedvekt på å stanse masseopptøyer og<br />
dette med å takle terroristanslag. Sammen<br />
med Rasmussen var også Statsminister<br />
Stoltenberg, Forsvarsminister Faremo,<br />
Forsvarssjef Sunde, og generalinspektøren<br />
for Hæren, i tillegg til mange nysgjerrige<br />
tilskuere. Festningsplassen var fylt opp med<br />
militære stridskjøretøyer og militært materiell, i<br />
hovedsak materiell som brukes i Afghanistan.<br />
Etter oppvisningen ble det god tid for hele<br />
følget til å ta en nærmere titt på alt materiellet,<br />
og Fogh Rasmussen tok seg virkelig god tid<br />
til både å se på utstyret, og til å prate med<br />
soldatene.<br />
Einar Holst Clausen<br />
Sjøforsvaret på besøk i Trondheim<br />
Minerydderen KNM Hinnøy (tv) og Minesveiperen KNM Otra side om side<br />
på Ila pir i Trondheim.<br />
I forbindelse med øvelse Flotex Silver som ble avsluttet 4.<br />
desember, deltok Sjøforsvaret med en hel rekke av sine fartøyer.<br />
I helgen lå alle fartøyene til kai i Trondheim, der de fikk besøk av<br />
nysgjerrige trøndere og selvfølgelig OTV’er fra BFO. Øvelse Flotex<br />
er en årlig nasjonal øvelse der Sjøforsvaret og Luftforsvaret øver<br />
sammen. På øvelsen i år deltar Sjøforsvaret med blant annet KNM<br />
Otto Sverdrup, KNM Valkyrien, KNM Otra, KNM Hinnøy samt en<br />
håndfull stridsbåt 90 fra Taktisk båtskvadron. I tillegg til disse<br />
deltar også KV Andenes og et dansk fartøy HDMS Absalon.<br />
For BFO er det naturlig at våre tillitsvalgte skal være der<br />
medlemmene er, så fartøyene fikk gjennom helgen besøk av<br />
tre områdetillitsvalgte. Å besøke personellet der de er, oppleves<br />
som svært verdifullt, og dette er det beste stedet for å snakke om<br />
utfordringer knyttet til tjenesten, rekruttering, lønn og fravær fra<br />
hjemmet.<br />
Morten Granhaug<br />
OTV BFO Midt-Norge<br />
llitt av hvert<br />
ffisersbladet 15
Hærens nye tjeneste<br />
Tjenesteantrekk uten kryss og med beret.<br />
Kvinners tj.antrekk med skjørt og menns tj.antrekk<br />
med kryss og høy lue.<br />
Ny ullfrakk/”panserfrakk” i sort.<br />
Oberst (p) Arne Hagtvedt på sitt kontor i T-10.<br />
Luemerker beret med våpentilhørighet montert bak.<br />
Den nye tjenesteuniformen er nylig<br />
approbert av Hans Majestet Kong Harald,<br />
og er da klar for produksjon. Den nye<br />
tjenesteuniformen skal implementeres i<br />
2010, men det vil bli en overgangsperiode<br />
på tre år, slik at de som har to til tre år<br />
igjen av sin tjeneste, slipper å anskaffe<br />
uniformen.<br />
Arbeidet med å komme frem til ny<br />
type tjenesteuniform i Hæren, startet i<br />
2007, og mange modeller og enda flere<br />
fargevarianter har vært under lupen.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> er blant de første som<br />
viser bilder av den approberte uniformen,<br />
som har fått et moderne snitt, og<br />
en tilsvarende farge som Hærens<br />
tjenesteuniform på 1930-tallet. Med andre<br />
ord en ”fjellgrå” farge. Andre hovedtrekk er<br />
at belte, kryssbandolær, sko og hansker blir<br />
sorte. Ny allværsjakke, kort jakke, ullfrakk<br />
og regnfrakk blir også i sort utførelse.<br />
Det skal også nevnes at det blir ny beret<br />
i en mørk grønn farge som passer til<br />
uniformen, i tillegg til de varianter som<br />
16<br />
ffisersbladet
uniform<br />
Buksen med beiser, her med generalsbeiser som<br />
har flettet tråd i midten.<br />
Allværsjakke i sort.<br />
Her ser vi uniformene i helfigur.<br />
allerede finnes i dag. Bak luemerket<br />
skal det (se bilde) også monteres et skilt<br />
med farger som viser våpentilhørigheten.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> takker oberst (p) Arne<br />
Hagtvedt for all informasjon og hjelp.<br />
Hagtvedt sitter i Hærens uniformsråd, og<br />
har spesielt det siste året jobbet intenst<br />
med dette prosjektet. Han skal også<br />
sluttføre arbeidet med nye distinksjoner og<br />
gradsbetegnelser, i tillegg til utarbeidelse av<br />
nytt uniformsreglement. Hagtvedt skal for<br />
øvrig fra nyttår overta som annonsesjef for<br />
<strong>Offisersbladet</strong>.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> tar denne gang ikke<br />
med alle detaljer rundt nye gradstegn på<br />
spesialistbefal, avdelingsbefal og andre<br />
spennende nyheter, men kommer tilbake til<br />
dette i kommende utgaver.<br />
Einar Holst Clausen<br />
Redaktør <strong>Offisersbladet</strong><br />
17<br />
ffisersbladet
Forsvarsbudsjettet er triks i ludo!<br />
Stortingsproposisjon nr 1 for budsjettåret 2010, er etter mitt skjønn en politisk beskrivelse<br />
av en vanskelig situasjon - som blir verre. Politikerne må jo bli blendet av de fagre ord og<br />
lovnader som er brukt i proposisjonen, men budsjettets realiteter og fakta endres ikke av den<br />
grunn. BFO er glad for at regjeringen ønsker en økning, men stiller spørsmålstegn med<br />
departementets evne til å forholde seg til fakta, samt de økonomiske realiteter Forsvaret er i.<br />
Av Ragnar Dahl<br />
Sammenlikning av budsjettet for 2009 og 2010<br />
Å lese Stortingsdokumenter, er krevende,<br />
særlig om man skal få med seg det budskapet<br />
Regjeringen ønsker å gi. Jeg vil påstå<br />
at beskrivelsen i proposisjonen er mer egnet<br />
til å skape et drømmebilde, enn å levere et<br />
budsjett i forhold til de utfordringer Forsvaret<br />
har. Sammenlikner man Forsvarssjefens<br />
virksomhetsplan for budsjettet 2009, kontra<br />
utkastet for 2010, vil enhver økonom kunne<br />
boltre seg i talltriksingens mange muligheter.<br />
Det er stor avstand mellom Forsvarsdepartementets<br />
forherligelse, og vår opplevelse av<br />
den faktiske virkelighet. Forsvaret vil ha minst<br />
like store, om ikke større utfordringer i 2010.<br />
Så fagre ord til tross, dette kommer til å bli<br />
tøft.<br />
Hva sier regjeringen<br />
Nedenfor er momenter, som sier noe om<br />
departementets situasjon, ifh til hvordan den<br />
enkelte av oss opplever hverdagen.<br />
Regjeringen sier blant annet:<br />
• Det høye operative nivået og arbeidet<br />
med å møte krav til kvalitet og sikkerhet,<br />
legger et press på Forsvarets evne<br />
til å gjennomføre omstillingstiltak og<br />
interneffektivisering.<br />
• Forsvarets oppgaver i langtidsperioden<br />
er omfattende og er for 2010, utvidet til å<br />
omfatte EU-oppdrag. BFO antar utvidelsen<br />
medfører økte kostnader, som ikke er særlig<br />
tydelig i budsjettet.<br />
• Summen av de dimensjonerende<br />
oppgavene forutsetter et forsvar med<br />
tilstrekkelig kvalitet, hvor bl.a. et godt<br />
øvings- og treningsnivå, evne til samvirke<br />
med allierte, god reaksjonsevne,<br />
utholdenhet, egenbeskyttelse, strategisk<br />
mobilitet og deployerbarhet er avgjørende.<br />
De kalde fakta<br />
De aller fleste sjefene har de siste årene<br />
klaget over at budsjettene er for små. Antall<br />
seilingsdøgn er redusert, øvingsaktiviteten på<br />
et kritisk lavt nivå og flytimeproduksjonen<br />
redusert med nær 30 %. Det er en vedvarende<br />
underfinansiering som er årsaken,<br />
mye skyldes en omstilling som har pågått fra<br />
18 ffisersbladet<br />
2001, med manglende økonomisk oppfølging<br />
for de faktiske utgifter. Det er her<br />
Forsvarets og politikernes utfordring ligger –<br />
forholdet mellom politisk drøm og faktisk<br />
virkelighet.<br />
Omstillingen koster<br />
Forsvarsbygg får omstillingspenger (kr 19<br />
mill) i 2010, Forsvaret, som etat, får ikke en<br />
krone. Oversikt over de utgifter omstillingen i<br />
Forsvaret omfatter i tapt kompetanse, tid<br />
medgått til omstillingsarbeid, samt hva de<br />
reelle omstillingskostnadene blir, er uten<br />
kontroll og langt fa budsjettert.<br />
• I 2010 skal man omstrukturere Forsvarets<br />
Logistikkorganisasjon. Mange avdelinger<br />
i Forsvaret vil få tilbakeført avdelinger<br />
de avga til FLO i 2003. FLO hentet ut<br />
gevinstene og blir pålagt å tilbakeføre ca<br />
7000 stillinger, uten at merbelastning,<br />
omstillingskostnader mv. kompenseres med<br />
årsverk eller penger. Det regjeringen sier<br />
er at de vil komme tilbake til Stortinget og<br />
foreslå økonomiske overføringer mellom<br />
sjefene (kapitlene), dvs kostnadene skal tas<br />
innenfor tildelt budsjett.<br />
• Vi vet at vi i 2010, må spare inn kr 47<br />
millioner ekstra i interneffektivisering, etter<br />
at målet ikke ble nådd i 2009. Det betyr<br />
en interneffektivisering på godt over 200<br />
millioner kr i 2010.<br />
• Forsvarsbudsjettet forutsetter en årsverksramme<br />
som er nær rundt 700 årsverk<br />
lavere enn det Forsvaret forbruker i dag.<br />
For hver dag vi går inn i det nye året uten<br />
nedskjæring på personellsektoren, må vi<br />
finne andre innsparingsmuligheter. Det er<br />
da ord og drømmeformuleringer ikke lenger<br />
holder vann.<br />
I 2009 var det kun Forsvarets operative<br />
hovedkvarter (29 millioner) som ble<br />
tilgodesett med penger til omstillingstiltak.<br />
Vi vet at Sjøforsvaret sprakk betydelig på sitt<br />
flyttebudsjett til Bergen, status hos de andre<br />
vites ikke. Alle skjønner at mange ansvarlige<br />
sjefer tvinges til å trikse med budsjettene.<br />
Øvingsaktivitet<br />
Regjeringen legger opp til et økt treningsnivå i<br />
Hær og HV, flere seilingsdøgn i Sjøforsvaret,<br />
flere flytimer.<br />
Hæren<br />
BFO vil hevde at øvingsnivået i Hæren vil bli<br />
på samme nivå eller lavere ifh til 2009, et<br />
nivå som Generalinspektøren og tidligere<br />
Forsvarssjef Sverre Diesen beskrev som<br />
kritisk lav. Hæren skulle øke sin oppbemanning,<br />
men med en budsjettøkning på 10 mill kr<br />
ifh til 2009, skjønner alle at her vil det bli<br />
bråstopp. BFO etterlyser måltall for hvor<br />
mange øvingsdøgn soldater og befal skal ha,<br />
for å sies å være godkjent, til å løse de<br />
oppgaver de er tiltenkt. Alt befal i Hæren<br />
ønsker å trene seg selv, sin avdeling i et<br />
fellesskap for å redusere risikoen når<br />
kompetansen skal brukes i skarpe operasjoner.<br />
Her er det ingen forskjell på en<br />
sersjant og en general.<br />
Heimevernet<br />
HV vil ikke klare å nå det målet regjeringen<br />
har satt seg – til det har de ikke nok personell<br />
eller tilstrekkelig med penger. Det virker<br />
uforståelig når regjeringen sier HV får 34<br />
millioner ekstra til øvelse, mens årsbudsjettet<br />
er 8 millioner lavere enn for 2009. Å beskrive<br />
HV som landsdekkende, er nok riktig, men vi<br />
skal ikke glemme at for noen år siden hadde<br />
vi 105 000 mann i HV, de øvde hvert år. I<br />
dag er det 45 000 mann og mange er uøvd.<br />
Reduksjon i antall Heimeverndistrikter siste<br />
året, medfører enten større reiseutgifter,<br />
høyere belastning eller mindre samvirke med<br />
andre instanser som er en viktig del av<br />
totalforsvaret. At HV i stadig større grad<br />
brukes i INTOPS er motiverende, men også<br />
belastende ifh til oppgavene her hjemme.<br />
Sjøforsvaret<br />
For Sjøforsvaret vil antall seilingsdøgn vil<br />
holde seg på samme lave nivå som i dag,<br />
men man vil være mer i nordområdene. Bare<br />
dette betyr økte utgifter ifh til pendling, som<br />
ikke er budsjettert. BFO vil påstå at det<br />
personellet som velger Marinen som arbeidsplass<br />
ønsker å utøve sin profesjon om bord i<br />
et aktivt miljø som øver besetningen. For mye<br />
kai-ligge i Sør eller Nord er en fare for<br />
rekrutteringen. Det som redder Sjøforsvaret<br />
er innfasingen av nye fregatter, MTBer og<br />
Kystvaktfartøy, i tillegg til alle de fartøyene<br />
som ikke er bemannet og ligger til kai.
Luftforsvaret<br />
Luftforsvaret er satt på vent. Nye helikoptre<br />
(NH-90) skal innfases, likeså de nye transportflyene.<br />
Uavhengig av dette er flytimeproduksjonen<br />
i luftforsvaret marginalt endret<br />
fra 2008, som var unntaksåret. Helikoptermiljøet<br />
er sårbart, så lenge vi har et detasjement<br />
i Afghanistan. BFO tror manglende<br />
satsning på Luftforsvaret bidrar til redusert<br />
trygghet/-sikkerhet, men mest av alt er en<br />
fare for på arbeidsmiljø, rekruttering og troen<br />
på framtiden. På mange måter er Luftforsvaret<br />
de som rammes hardest, fordi hver<br />
flytime koster så mye. Ulempen er at det er<br />
alle andre som utsettes for risiko om vi ikke<br />
har et sterkt luftforsvar.<br />
Fellesoperative forhold<br />
Forsvarets operative hovedkvarter (FOH) er<br />
lite øvet, dette vet departementet. Det nytter<br />
ikke å beskrive behovet, når viljen ikke er<br />
tilstede. At FOH fortsatt er under full omstilling<br />
koster mye penger, penger som ikke er<br />
bevilget. En litt brutal påstand er at FOH<br />
leverer og har kontroll, ikke pga akseptable<br />
budsjetter, men på tross av. Her er det<br />
lojaliteten til eget yrke og viljen til å stå på<br />
som er fremtredende. Dette er motiverende<br />
for oss andre, men den dagen man går over<br />
streken, sier personellet nei og da har vi et<br />
kommando og ledelsesproblem.<br />
Som et eksempel nevnes øvelse Cold<br />
Response, som er beskrevet som den<br />
viktigste øvelsen i 2009. I 2010 vil man bruke<br />
samme kronesum som 2008, uten å justere<br />
for kroneverdien opp til 2010-nivå. Da sa<br />
man at den summen var et absolutt minimum.<br />
Nå er den reelt sett enda mindre, det<br />
må bety at øvelsen er under minimumsnivået<br />
fra tidligere år. Tilsvarende gjelder for de<br />
andre øvelsene som FD forutsetter skal<br />
gjennomføres.<br />
Utenlandsengasjementer<br />
Regjeringen ønsker å øke Norges militære<br />
bidrag til FN-operasjoner, først og fremst i<br />
Afrika i 2010. Sannheten er motsatt, med<br />
mindre regjeringen planlegger noe vi ikke<br />
kjenner til. Så vidt vi kjenner til termineres<br />
oppdraget i og utenfor Afrika i 2010. I tillegg<br />
skal vi bidra for fullt i Afghanistan. Dette<br />
belaster personellet, at vi skal redusere<br />
belastningen ved at alle skal bidra er en ideell<br />
målsetting. En Hærmann kan ikke fly Bell<br />
helikopter, en luftmann kan ikke teknikken og<br />
taktikken på land og en Marinemann har<br />
utfordringer på begge sider, men hver seg er<br />
de dyktige innenfor sine fagområder. Utfordringen<br />
er at vi får vi kanskje ikke den beste og<br />
tryggeste løsningen på denne måten, men<br />
belastningen reduseres.<br />
Forsvarets Logistikkorganisasjon (FLO) i<br />
oppløsning<br />
Forsvarsdepartementet (FD) har bestemt at<br />
vi skal splitte opp FLO. Kanskje er det riktig,<br />
men det er like riktig å si at FLO aldri er gitt<br />
muligheten til å bevise at tanken om en<br />
organisasjon, som skulle understøtte den<br />
operative strukturen faktisk var en strategisk<br />
god tanke. Utfordringen er at de aldri har fått<br />
muligheten til å bevise det. Årsaken er forståsegpåere<br />
som tror alt blir bedre ved en<br />
omorganisering. Der må nok politikerne ta et<br />
betydelig ansvar. Det som skjer nå, vil koste<br />
mer, tjenesten vil bli bedre, men vi får ikke<br />
noe mere ressurser og da er vi like langt.<br />
Om FRIFLO vil være den riktige løsningen<br />
er jeg langt fra sikker på, men det er politisk<br />
bestemt og da forholder vi oss til det. Advarslene<br />
er gitt, FD har valgt en annen løsning<br />
– dette er en av årsakene til en konstant<br />
underfinansiering av Forsvaret. Vi får aldri tid<br />
til å bevise at det som skal være kosteffektivt<br />
om 20 år, blir kosteffektivt når vi skal endre<br />
hvert 2 og 3 år. Tåpelig å si det, men politikerne<br />
vedtok FLO, basert på kost/nytte<br />
effekten over 20 år – ikke 3 – da blir det<br />
uøkonomisk. Det handler om å vise lederskap,<br />
politisk kløkt og ha tålmodighet til å la<br />
det fungere.<br />
Avdelingsbefal blir beordringsbefal<br />
Historien bak avdelingsbefalsordningen er en<br />
målrettet og systematisk undergraving av<br />
Tjenestemannsloven. Etter 4 år (6 i Forsvaret),<br />
ble du gitt særfordeler. Så fant man<br />
ut at man hadde behov for spesialistbefal<br />
(avdelingsbefal) som skulle tjenestegjøre ved<br />
samme avdeling i 10-15 år. Erfaring og<br />
kompetanse var begrunnelsen som våre<br />
politikere valgte å fatte sine beslutninger på.<br />
Kostnaden er høy, nå ønsker man å gjøre om<br />
dette befalet til beordringsbefal, som vi hadde<br />
i befalsordningen fra 1985 – nå vil politikerne<br />
innføre det de brukte årtier på å avskaffe,<br />
men den endringen at avdelingsbefalet har<br />
en langt dårligere rettsbeskyttelse enn tidligere.<br />
Spørsmålet er om de kan gjøre dette<br />
med tilbakevirkende kraft. Å søke er tillatt,<br />
men å beordre er det samme som å si at<br />
man har utvidet Tjenestemannslovens regler<br />
om midlertidighet fra 4 til 15-18 år og det skal<br />
bare gjelde befal. Framtid, historie –<br />
samfunnsøkonomisk og pensjonsmessig sett<br />
taper dette befalet.<br />
Fleksible overgangsordninger til pensjonsalder<br />
Regjeringen sier noe om fleksible overgangsordninger<br />
til pensjonsalder. En setning som<br />
kan bety endringer ifh til pensjonsreformen<br />
og avgang på avtalefestet pensjon, men det<br />
kan også bety at man her bereder grunnen<br />
for å tidligpensjonere gruppe 1 offiserer for<br />
ikke å ha for mange flaggoffiserer uten<br />
stilling. Med stadig yngre befal på oberst og<br />
høyere vil dette innvirke på karriere og<br />
opprykk, herunder rekruttering til yrke.<br />
Sivile kontra sivile stillinger ifh til gripbarhet<br />
Helt avslutningsvis, skal jeg legge meg ut<br />
med en tredjedel av Forsvaret. Politikerne har<br />
mer eller mindre sagt og besluttet at vi skal<br />
gjøre flest mulige stillinger om til sivile. Samtidig<br />
har de vedtatt at vi skal være gripbare og<br />
klar for innsats utfra regjeringen ønske om å<br />
bidra i det utenrikspolitiske spillet. De sivile<br />
skal gis militær kompetanse. Etter mitt skjønn<br />
kan de fleste militære gjøre en sivil jobb, men<br />
de færreste sivile en militær. Det handler om<br />
to forskjellige profesjoner, det er en direkte<br />
sikkerhetstrussel å tro at en med 2-4 ukers<br />
kurs, kan bidra noe i en styrke som krever<br />
opptil 16 måneders militær kompetanse. Jeg<br />
skjønner politikernes vinkling, men hvorfor<br />
ikke si at vi skal gjøre alle til profesjonelle<br />
militære arbeidstakere, som uavhengig av<br />
status, kan bidra til å løse Forsvertes<br />
utenriks- og forsvarspolitiske utfordringer.<br />
Jeg tror vi er gjensidig avhengig av hverandre,<br />
å sivilisere Forsvaret betyr å overlate<br />
belastningen til andre. Å militarisere de sivile<br />
betyr å inkludere å gjøre de like verdifulle ifh<br />
til de oppgaver Forsvaret skal løse i inn- og<br />
utland. Mitt juleønske er at sivile og militære<br />
slutter med kampen om ressursene. Vi skal<br />
løse militære oppgaver, det kan ikke være galt<br />
å bruke tid på å gjøre sivile til militære – når<br />
målet er å dyktiggjøre de sivile – ikke redusere<br />
antallet som ligger i langtidsproposisjonen.<br />
Utrykket ”Ett yrke – én organisasjon!” lever<br />
videre i mitt sinn, om enn, med en utvidet<br />
betydning. Jeg ønsker alle militære og sivile,<br />
venner og familie, i inn- og utland en riktig<br />
god jul og et fredelig godt nytt år.<br />
ffisersbladet 19
De får<br />
Forsvaret til å fungere<br />
KNM ”Fridtjof Nansens” operasjoner i Adenbukta krevde nye materiellinvesteringer på<br />
ca. 90 mill. kroner til hurtiggående gummibåter, lydkanon og nærforsvarsvåpen.<br />
Nye hurtiggående rigger.<br />
Hugin heises ombord.<br />
Ny fregatt i Nansen-klassen.<br />
Tekst: Tor Husby<br />
Det er de relativt små investeringer i slike<br />
våpen for å møte nye trusler, samt utviklingen<br />
av nye operasjonskonsepter - og ikke fregattens<br />
egentlige funksjon i antiubåt-og antioverflaterolle<br />
– som vil avgjøre hvor god figur<br />
Marinen vil gjøre i EU`s operasjon ”Atalanta”<br />
mot somaliske pirater, fremhever oberst Bjarne<br />
Nermo. Han er leder for seksjon for kapasitetsog<br />
strukturutvikling i FD der han har et<br />
overordnet ansvar for Forsvarets investeringer<br />
på kort og lang sikt.<br />
Egen dynamikk<br />
Utgiftene til operasjonene i Adenbukten, i Tsjad<br />
og ikke minst i Afghanistan, benevner han som<br />
”operasjonsspesifikke investeringer”. Å møte<br />
dynamikken før og under en utenlandsoperasjon<br />
er krevende. Planleggerne i FD har<br />
vanskelig for å vite hva neste operasjon i<br />
utlandet krever av materiell. Enhver operasjon<br />
må ta utgangspunkt i det materiellet<br />
strukturen er oppsatt med. I Tsjad ble<br />
vannboringsutstyr og beskyttelse mot slanger<br />
plutselig en stor og viktig sak. I Afghanistan<br />
ble det behov for nye deployerbare logistikkkapasiteter<br />
eksempelvis i Mazar e Sharif samt<br />
et stort antall lettpansrede feltkjøretøyer. Dette<br />
førte til innkjøp av IVRECO kjøretøyer fra Italia.<br />
Slike anskaffelser krever i tillegg ofte utvikling<br />
av nye operasjonskonsepter for å møte nye<br />
trusler.<br />
-Det tar tid å skaffe nytt materiell og ikke<br />
vond vilje fra FD, som skaper forsinkelser.<br />
Spørsmålet er om vi har det, eller om vi må<br />
skaffe materiellet, da gjerne fra utlandet. Det<br />
er langt fra sikkert at vi kan tilby<br />
”skreddersøm” til INTOPS når avdelingene<br />
banker på døren med nye ønsker, sier Nermo,<br />
som også har en fortid som gardesjef.<br />
Forsvarets materiellinvesteringer frem til<br />
2016 beløper seg til over 77 milliarder kroner.<br />
De nye fregattene, pansrede kampkjøretøyene,<br />
missiltorpedobåtene og kampflyene representerer<br />
de store steinene i sekken og som får all<br />
oppmerksomhet. Men vi må ikke glemme alle<br />
de mindre tingene som skal få de store<br />
kampsystemene til å fungere.<br />
Limet<br />
Slike ”lim”-prosjekter er eksempelvis taktisk<br />
kommunikasjon for landstyrker, satellittkommunikasjon<br />
til Marinens og Kystvaktens<br />
fartøyer, deployerbare sanitetsmoduler,<br />
personlig utrustning til soldater, ingeniørmateriell,<br />
deployerbare logistikkbaser, nye<br />
lastevogner til Hæren (ca. 1 milliard fra 2014)<br />
og lignende. Disse mindre prosjektene har ofte<br />
20<br />
ffisersbladet
Materiellanskaffelser i Forsvaret Del I<br />
Iveco med Protector er meget effektiv, da den treffer mål selv om<br />
kjøretøyet har stor fart i terrenget.<br />
Oberst Bjarne Nermoe her sammen med kontreadmiral Arne Røksund, sjef FD4.<br />
Foto: Einar Holst Clausen.<br />
Feltkjøretøy fra SISU er en av mange kandidater til erstatning for våre<br />
Scaniaer.<br />
mindre strategisk fokus og nyhetsverdi, men<br />
utfordringen for FD er å skape en balanse<br />
mellom de store flaggskipsinvesteringene og<br />
liminvesteringene som skal å få strukturen til å<br />
fungere.<br />
-Anskaffelsene er en langdryg prosess,<br />
forsikrer Nermo. Fra ide til ferdig materiell tar<br />
det 3-4 år for et enkelt prosjekt. For de store<br />
20 år. For Forsvaret eksisterer det ingen hyllevarer<br />
som det kan hente ned. Det er ikke noe<br />
åpent marked hvor tilbyderne har varene på<br />
lager. Våre viktigste anskaffelsesprinsipper er<br />
når vi trenger materiellet, prisen og ytelsen.<br />
Hvor godt er godt nok Før vi gjør investeringer<br />
kreves det relativt omfattende dokumentasjon<br />
om behov og løsninger. Og for investeringer<br />
over 500 millioner kr. må Forsvaret ha<br />
statlig kvalitetssikring og godkjennelse fra<br />
Stortinget. Dessuten er man nødt til å<br />
sekvensere de dominerende investeringene.<br />
Forsvarsdepartementet har hverken økonomi<br />
eller organisasjon til å hanskes med mange<br />
store parallelle prosjekter.<br />
Triangelet<br />
Triangelet som er inne i investeringsprosessen<br />
fra begynnelse til slutt er forsvarsgrenene,<br />
Forsvarsdepartementet og FLO. Etter<br />
oppløsningen av Forsvarets overkommando og<br />
etableringen av Strategisk ledelse i 2003 i<br />
Forsvarsdepartementet har dette fått en mer<br />
sentral rolle i gjennomføringen av alle<br />
prosjekter. Forsvarsdepartementet følger de<br />
store internasjonale linjene når materiell skal<br />
anskaffes og vil gjennom det bl.a. begrense<br />
egenutviklingen. Å dele kostnadene med<br />
andre allierte, eller finne flernasjonale prosjekter,<br />
står sentralt i bildet. Økt interoperabilitet<br />
er sluttmålet. Et annet mål er at norsk<br />
forsvarsindustri skal involveres så tidlig som<br />
mulig. De prioriterte områdene er bl.a.<br />
systemintegrasjon, undervannsteknologi og –<br />
sensorer, missilteknologi, informasjons- og<br />
kommunikasjonsteknologi. Ambisjonene er at<br />
industrien skal være i internasjonal spiss på<br />
disse områdene, noe som i høy grad er blitt<br />
realisert. ”Hugin”, ”Naval Strike Missile” og<br />
”Protector” er de fremste eksemplene.<br />
FAKTA:<br />
Normal Avgjørelsesmyndighet<br />
i materiellinvesteringer:<br />
Sjef FD4 - inntil 100 mill.<br />
FMIN - inntil 500 mill<br />
Stortinget - over 500 mill.<br />
ffisersbladet 21
tilbakeblikk<br />
Fra august 1944 rykket de allierte raskt<br />
fram i Frankrike, men ikke raskt nok.<br />
Ødelagte havneanlegg og jernbanelinjer<br />
sinket transporten. Den røde armé<br />
hadde et overlegent grep på østfronten,<br />
men på vestfronten hadde tyskerne<br />
fortsatt en sjanse. Hitler valgte å<br />
konsentrere seg om et lynangrep<br />
gjennom Ardennes i Belgia.<br />
Ardenneroffensiven<br />
Av Trond Sætre<br />
Hensikten var å slå en kile gjennom de<br />
amerikanske og de britiske styrkene, og<br />
gjenerobre Antwerpen. Dermed ville fire<br />
allierte armeer være avskåret bak tyske<br />
linjer, og tyskerne ville ha et godt<br />
forhandlingskort for separat fred med de<br />
allierte. Tyskerne håpet dessuten at en ny,<br />
tysk offensiv på vestfronten ville få Stalin til<br />
å utsette den avgjørende offensiven på<br />
østfronten (akkurat det hadde de trolig rett<br />
i). Fire tyske armeer, under ledelse av<br />
Hitlers betrodde feltmarskalk Walter Model<br />
og vestfrontens øverstkommanderende Gerd<br />
von Rundstedt ble utpekt til å delta.<br />
Operasjonen, som ble begynt planlagt i<br />
september 1944, fikk navnet ”Wacht Am<br />
Rein” (Vakt ved Rhinen). Navnet hadde en<br />
bevisst defensiv klang, for å forvirre alliert<br />
etterretning. Angrepet ble innledet tidlig om<br />
morgenen den 16. desember 1944., da<br />
allierte stillinger ble utsatt for<br />
artilleribombardement. Deretter angrep 6.<br />
og 5. panserarmé viktige stillinger i Belgia<br />
mens 15. armé angrep i Luxembourg for å<br />
beskytte flanken. Angrepene gikk til å<br />
begynne med bra, men forsterkningene<br />
kom raskere enn Hitler hadde regnet med.<br />
Han trodde at det ville ta Eisenhower et par<br />
dager å oppdage at disse angrepene var en<br />
planlagt storoffensiv, men generalen sendte<br />
forsterkninger til kampsonen før det var gått<br />
24 timer. Heller ikke Operasjon Stösser, som<br />
skulle erobre og holde et viktig veikryss, gikk<br />
etter planen. Operasjonen ble utsatt med én<br />
dag på grunn av dårlig vær, og været hindret<br />
også de 1300 fallskjermjegerne som deltok i<br />
operasjonen, i å samle seg.<br />
Samtidig gjennomførte tyskerne en<br />
spionasjeaksjon ”Operasjon Greif”, der<br />
nærmere 30 tyske soldater i allierte<br />
uniformer infiltrerte de allierte hærstyrkene<br />
den 16. desember. Da de allierte fikk høre<br />
om dette, tok de saken svært alvorlig, ikke<br />
minst fordi ryktene ville ha det til at<br />
infiltratørene var ute etter å myrde<br />
Eisenhower. Det greide de selvsagt ikke,<br />
men de greide å skape kaos og usikkerhet i<br />
de alliertes rekker, slik meningen var. En<br />
historie går ut på at den amerikanske<br />
generalen Omar Bradley ble forhørt av en<br />
soldat. For å teste generalen ble han blant<br />
annet spurt hva hovedstaden i delstaten<br />
Illinois heter. Generalen svarte Springfield,<br />
som er riktig, men han ble likevel arrestert<br />
fordi soldaten trodde svaret var Chicago.<br />
Amerikanerne var på defensiven en lang<br />
stund, men gjorde sterk motstand og sørget<br />
for å gi tyskerne logistikkproblemer ved å<br />
sprenge bruer og forsyningsdepoter bak<br />
seg. Likevel kom tyskerne så langt som til<br />
utkanten av byen Bastogne, knutepunktet<br />
for alle hovedveiene i Ardennesdistriktet. På<br />
de allierte kommandørenes møte i Verdun<br />
den 19 desember vurderte Eisenhower<br />
stillingen slik at ”Den nåværende<br />
situasjonen må regnes som en mulighet for<br />
oss og ikke som en katastrofe”. Nå hadde<br />
de muligheten til å angripe tyskerne i åpent<br />
terreng. General George S. Patton fikk<br />
kommandoen for en styrke som skulle<br />
komme amerikanerne til unnsetning, og<br />
tilbake i det beleirede Bastogne var moralen<br />
god. Da den tyske kommandøren Kokott<br />
bad den amerikanske kommandøren i byen,<br />
Anthony McAuliffe om å overgi seg, sikret<br />
McAuliffe seg en plass i krigshistorien ved<br />
bare å svare: ”Nuts!” (som i datidens<br />
amerikanske slang betød omtrent noe slikt<br />
som ”dra til h…!”). Alle angrep på Bastogne<br />
ble slått tilbake. Lille julaften 1944 var<br />
været godt nok til at amerikanske fly kunne<br />
slippe forsyninger til beleirede amerikanere<br />
og å angripe tyskerne, og på juledags<br />
morgen ble tyskerne angrepet av Pattons<br />
hærstyrker. Beleiringen ble brutt andre<br />
juledag, da amerikanernes fjerde<br />
panserdivisjon greide å lage en kile<br />
Tyskernes neste store offensiv kom først<br />
på nyttårsdagen, da over 1000 tyske fly<br />
deltok i ”Operasjon Bodenplatte” et storstilt<br />
angrep på allierte flyplasser i Frankrike,<br />
Belgia og Nederland. Under angrepet ble<br />
det ødelagt flere allierte fly enn tyske, men<br />
tapet var likevel verst for Luftwaffe. De<br />
manglet ressurser, og hadde ikke råd til å<br />
tape så mange fly. Dessuten mistet de flere<br />
flygere under angrepene enn hva de allierte<br />
gjorde (ettersom de fleste allierte flyene ble<br />
ødelagt mens de sto på bakken), og allerede<br />
fra før av manglet Luftwaffe erfarne flygere.<br />
Samme dagen igangsatte tyskerne<br />
“Operasjon Nordwind”, et avledende angrep<br />
på amerikanske styrker i Alsace og Lorraine<br />
i Frankrike.<br />
På nyttårsdagen var det også meningen<br />
at de allierte skulle angripe for å avskjære en<br />
tysk retrett, men Montgomery, som skulle<br />
lede angrepet, mente at værforholdene var<br />
for dårlige. Da de angrep den 3. januar<br />
hadde mange av tyskerne kommet seg i<br />
sikkerhet. Denne episoden forsterket<br />
ytterligere den allerede dårlige stemningen<br />
mellom Montgomery og hans amerikanske<br />
kolleger Eisenhower og Patton. Den 7.<br />
januar gar Hitler ordre om tilbaketrekning av<br />
alle tyske tropper fra Ardennesområdet,<br />
men stemningen forble spent helt til den<br />
røde armé igangsatte en ny offensiv i Polen.<br />
Sovjet hevdet at denne offensiven var<br />
planlagt for lenge siden, men vestmaktene<br />
holdt det for mer sannsynlig at Stalin ventet<br />
på utfallet på vestfronten.<br />
Den aller siste tyske offensiven på<br />
vestfronten var kampene i Alsace og<br />
Lorraine. Fordi forsterkningene fra Ardennes<br />
ble forsinket, holdt tyskerne stand helt til<br />
25. januar. Tapene var store på begge sider,<br />
men kampene hadde svært lite strategisk<br />
betydning. Ambisjonene var ikke å slå<br />
tilbake de allierte, men å gjøre slutt på<br />
framrykningene. Nå viste også det seg å<br />
være et uoppnåelig mål.<br />
22 ffisersbladet
“If a man is in need of rescue, an airplane<br />
can come in and throw flowers on him, and<br />
that’s just about all. But a direct lift aircraft<br />
could come in and save his life.”<br />
Igor Sikorsky, 1967<br />
Sikorsky S-92<br />
den nye generasjonen redningshelikopter<br />
S-92 har siden 2007 operert i den britiske redningstjenesten, i dansk offshoretransport<br />
for Maersk Oil & Gas og i britisk sektor av Nordsjøen. Bristow Norway<br />
(tidligere Norsk Helikopter) og CHC Norway har siden 2005 operert S-92 helikoptre<br />
for Statoil, BP, Talisman, ConocoPhillips, m.fl. Totalt er 30 maskiner levert i vårt<br />
nærområde og bare i Norden har et tyvetalls maskiner siden introduksjonen i 2005<br />
fløyet over 100 000 flytimer - tilsvarende 26 millioner kilometer eller 650 ganger<br />
rundt jorden ved ekvator. Det gir et formidabelt erfaringsgrunnlag.<br />
Det leveringsklare Sikorsky S-92 er en god kandidat også for den norske<br />
redningstjenesten - en moderne arvtaker til Sikorsky Westland Sea King.<br />
representant for sikorsky aircraft corporation<br />
www.acg.no
BFO-leder<br />
BFO – vital og utviklingsorientert!<br />
Nå er det snart jul igjen og 2010 står for døren. Et raskt<br />
tilbakeblikk på 2009 viser et aktivt år med mange viktige<br />
oppgaver både diskutert og løst til BFOs medlemmers beste.<br />
Høsten i BFO har, som alltid, vært meget begivenhetsrik. Som<br />
jeg skrev i siste utgave har vi nå markert BESO 30 års jubileum.<br />
En særskilt markering ble gjennomført i forbindelse med årets<br />
Høstkonferanse for BESO/KAFO i november. Takk til BESO<br />
landstyre for gjennomføring med verdighet og stil.<br />
Høstkonferansen representerer viktige arenaer for KAFO og<br />
BESO. Handlingsprogrammet skal legges for neste års drift og<br />
valg skal gjennomføres. Dette er jo i stor grad selvorganiserende<br />
ungdommer med klare tanker og rak rygg. En stor ressurs<br />
for BFO! Det er alltid hyggelig å møte konferansens delegater,<br />
ekstra gledelig er det at noen går igjen år etter år. Kontinuitet i<br />
arbeidet er viktig og sammen med nødvendig grad av fornyelse<br />
forventer jeg store ting av KAFO og BESO i året som kommer.<br />
En stor takk til de avtroppende landsstyrer og deres ledere, og<br />
hjertelig velkommen til de nyvalgte. Jeg ser frem til fruktbare<br />
meningsbrytninger med dere det kommende året.<br />
Når dette leses har BFO gjennomført nok en vellykket<br />
Lederkonferanse, 100 engasjerte tillitsvalgte på plass i Praha<br />
borger for kvalitet. Denne gang var Ledelse satt på agendaen<br />
og dyktige innledere og stort engasjement har igjen gitt stor<br />
merverdi til BFO og tydeliggjort for oss selv hva vi mener og<br />
hvorfor. Ekstra gledelig var det for oss at gjennomsnittsalderen<br />
så ut til å være lavere enn ved tidligere års gjennomføringer,<br />
samt det faktum at kvinneandelen kryper oppover også i BFO.<br />
Det viktigste signalet jeg har med meg hjem fra årets<br />
lederkonferanse er behovet for involvering våre medlemmer<br />
gir uttrykk for. Det å bli tatt med på råd i oppgaveløsning og<br />
derigjennom bruke sin kompetanse samt åpne for fleksibilitet<br />
i hverdagen synes å være det som etterspørres mest. Ledelse<br />
er ofte omtalt som kunsten å løse oppgaver gjennom andre.<br />
Lederkonferansen bekreftet dette og understreker det<br />
medansvar ansatte i Forsvaret føler og ønsker å ha til Forsvarets<br />
oppgaveløsning. Dette er en stor ressurs for Forsvaret og et<br />
uutnyttet potensial for dets ledere.<br />
Av andre inntykk jeg tar med meg kan jeg med<br />
tilfredshet fastslå at BFO er en vital og utviklingsorientert<br />
tjenestemannsorganisasjon som har god kontakt med sine<br />
medlemmer i sine standpunkter. De lokale tillitsvalgte uttrykker<br />
tilfredshet med BFO, men samtidig uttrykkes det utålmodighet i<br />
flere spørsmål. Når blir avdelingsbefalsordningens utfordringer<br />
tatt på alvor, når slutter pratet og handlingen overtar Hva<br />
mener egentlig Forsvarssjefen med at han vil prioritere<br />
personellet Hva skjer egentlig med BFO`s handlingsord ”Ett<br />
yrke - En organisasjon”<br />
En organisasjon som BFO skal være preget av diskusjon og<br />
meningsutveksling. I så måte var årets Lederkonferanse en<br />
inner-10`er. Tusen takk til alle deltagere.<br />
Parallelt med Lederkonferanse har Forsvarsbudsjettet for 2010<br />
vært behandlet i Utenriks- og forsvarskomiteen (UFK). Her<br />
ble det vist kledelig forståelse for Forsvarets problemer, men<br />
disse er tydeligvis ikke så alvorlige at Stortinget ønsker å gjøre<br />
noe med dem. Dette er særdeles beklagelig og et uttrykk for<br />
strutsepolitikk. Mitt budskap til politikerne er: Dette går ikke<br />
over!!. Ubalansen mellom oppgaver (ambisjoner) og ressurser<br />
må adresseres også av bevilgende myndigheter og ikke<br />
overlates i fanget på Forsvarssjefen. Forsvarets situasjon må<br />
ikke gjøres til en unnlatelsessynd, til det er dette for alvorlig.<br />
Jeg kunne på lederplass i desember i fjor fastslå at BFOs<br />
oppslutning hadde økt gjennom 2008. Det er en glede å kunne<br />
se det samme i år. Dette viser at BFO gjør en viktig innsats for<br />
våre medlemmers lønns og arbeidsvilkår og tilbyr et produkt av<br />
stadig høyere kvalitet.<br />
Det er derfor med lett hjerte jeg kan ønske dere en riktig god jul<br />
og et riktig godt nytt år!<br />
Ett yrke – én organisasjon.<br />
eivind.solberg@bfo.no<br />
24 ffisersbladet
BFO-butikken<br />
Hva med å gjøre julegavehandelen i BFO-butikken. Vi har mange godeprodukter som venner og familie<br />
vil ha glede av. Hva med feks, nytt langrennstøy, tursekk, reisebag, stereoanlegg, hodelykter med mer.<br />
Alle handlende kunder vil være med i konkurransen vi har gående, se under for mer informasjon.<br />
www.bfo-medlemsbutikken.no<br />
*Husk konkurransen: Vinn 1 par ski<br />
*Alle handlende kunder i medlemsbutikken på nettet i perioden 20. oktober og ut året vil være med i<br />
trekningen av 1 par Blizzard Titan Cronus ( veiledende pris kr 8.999,-). En storfjell-ski som innbyr til mye morro i<br />
fjellet. Trekningen finner sted i bfo sine lokaler den 15. desember 2009, og vinneren utropes i første nr i 2010.<br />
Vi kontakter vinneren for nærmere info (lengde, leveringsadresse etc).<br />
Vi ønsker alle medlemmer en riktig så god jul og ett godt nytt år !<br />
www.kontorcompaniet.no
BFO informerer<br />
Kontaktinfo BFO<br />
Funksjon Navn Område Kontor Mobil e-post<br />
Leder Eivind R Solberg 23 10 02 30 934 08 550 eivind.solberg@bfo.no<br />
Nestleder Jens B Jahren 23 10 02 31 930 05 202 jens.jahren@bfo.no<br />
Forhandlings-leder Ragnar Dahl Medbest 23 10 02 38 934 98 520 ragnar.dahl@bfo.no<br />
Forhandlings-leder Rune Rudberg Medbest 23 10 02 36 934 20 377 rune.rudberg@bfo.no<br />
Rådgiver Tom Skyrud 23 10 02 39 473 87 648 tom.reidar.skyrud@bfo.no<br />
Forhandlings-leder Jimmy Bjerkansmo Tariff 23 10 02 37 932 08 717 jimmy.bjerkansmo@bfo.no<br />
Forhandlings-leder Rolf J. Ledal Tariff 23 10 02 32 934 62 716 rolf.ledal@bfo.no<br />
Kompetanse-utvikler Lars Omberg 23 10 02 40 920 91 238 lars.omberg@bfo.n<br />
Sekretariats-leder Arild Helgesen 23 10 02 47 934 99 445 arild.helgesen@bfo.no<br />
Markeds og<br />
rekrutteringsansvarlig Lars Kristian Danielsen 23 10 02 41 905 85 355 lkd@bfo.no<br />
Medlemsregister, forsikringer<br />
og andre medlemsavtaler Mona Eriksen 23 10 02 43 924 28 698 mona.eriksen@bfo.no<br />
Resepsjonist/arkivansvarlig Kyrre Felde 23 10 02 20 970 99 880 kyrre.felde@bfo.no<br />
Organisasjonssekretær Guttorm Jacobsen 23 10 02 34 926 94 221 guttorm.jacobsen@bfo.no<br />
Økonomileder Kari Ulrichsen 23 10 02 46 928 05 621 kari.ulrichsen@bfo.no<br />
Redaktør <strong>Offisersbladet</strong> Einar Holst Clausen 23 10 02 42 928 14 251 offisersbladet@bfo.no<br />
Journalist/web ansvarlig Irene Ulstein Soleim 23 10 02 33 930 25 591 irene.soleim@bfo.no<br />
Sentralbord 23 10 02 20<br />
Sentralbord mil 0510 5694<br />
Telefaks siv 23 10 02 25<br />
Telefaks mil 0510 5655<br />
Områdetillitsvalgte<br />
teleFONer<br />
Funksjon Navn Mil siv MOB FAKS e-post<br />
OTV Nord-Norge Jostein Flasnes (tir/tors) 0580-7374 77 89 73 74 970 49 710 77 89 53 66 jostein.flasnes@bfo.no<br />
OTV Nord-Norge Jostein Flasnes 0580-7286 77 89 72 86 971 49 710 77 89 53 66 jostein.flasnes@bfo.no<br />
OTV Nord-Norge Gunnar Lie Eide 0580-5365 77 89 53 65 970 48 101 77 89 53 66 gunnar.lie.eide@bfo.no<br />
OTV Midt-Norge Morten Granhaug 0550-5232 73 99 52 32 928 11 172 73 99 52 33 morten.granhaug@bfo.no<br />
OTV Midt-Norge Frøydis Refsvik Grindstein 0565-7394 75 53 73 94 412 22 214 75 53 73 95 froydis.grindstein@bfo.no<br />
OTV Vest Jacob Are Opdal 0535-7669 51 34 76 69 924 23 022 51 34 76 79 jao@bfo.no<br />
OTV Vest John. L Strømseng 0540-3486 55 50 34 86 926 24 550 55 50 34 87 john.stromseng@bfo.no<br />
OTV Utland Per Iver Nordset 924 17 463 pin@bfo.no<br />
OTV Indre Østland Jo Arne Bråten 0502-2006 62 40 20 06 474 51 980 jo.arne.braten@bfo.no<br />
OTV Viken Pål A D Sævik 0510-9433 23 09 94 33 928 17 119 23 09 98 00 paal.savik@bfo.no<br />
OTV Viken Morten Løvdal 0510-9779 23 09 97 79 990 92 958 23 09 98 00 morten.lovdal@bfo.no<br />
26 ffisersbladet
Befal og deres familier er under sterkt press<br />
BFO deltok som eneste befalsorganisasjon<br />
under høring vedrørende forsvarsbudsjettet.<br />
Dette var BFOs første høring opp mot den<br />
nye utenriks- og forsvarskomiteen. Et viktig<br />
sted for å påvirke beslutningstakerne, og<br />
faktisk gi dem et bilde av hva vår opplevelse<br />
av situasjonen er.<br />
Som utgangspunkt stilte vi spørsmålstegn<br />
ved om dette budsjettet er bærekraftig. Her<br />
støttet vi Institutt for Forsvarsopplysning sitt<br />
innspill. De hadde sendt fram en grundig<br />
analyse av virkningen av dette budsjettet, og<br />
konsekvensen av den underfinansieringen<br />
Forsvaret har hatt over tid. BFOs fokus<br />
rettet seg mot mangelen på kompetanse<br />
som begynner å bli prekær i samtlige<br />
forsvarsgrener. Her har vi fått mange innspill<br />
fra våre tillitsvalgte ute, og det er denne<br />
situasjonen som preger hverdagen.<br />
Etter en kort innledning ble det åpnet for<br />
spørsmål fra komiteens medlemmer. De<br />
var opptatt av de samme problemstillingene<br />
som BFO, og hadde spørsmål rundt hvilken<br />
handlefrihet vi mente Forsvaret hadde til å<br />
løse oppdukkende oppdrag, og da spesielt<br />
i utlandet, samt problem rundt en helhetlig<br />
familiepolitikk og total belastning for den<br />
ansatte sin familie. Det første spørsmålet<br />
tar opp det grunnleggende problemet. Med<br />
en så presset budsjettsituasjon og så stort<br />
press på personellet, er det handlefriheten<br />
som forsvinner. Det er i dag ikke rom for<br />
større bidrag ute, noe både luftforsvaret og<br />
hæren har tatt til orde for. Når det gjelder<br />
BFO informerer<br />
familiepolitikk uten særlige midler gir dette<br />
lite mening. I tillegg er arbeidspresset<br />
hjemme også stort, noe arbeidstilsynet sin<br />
rapport og medarbeiderundersøkelser de<br />
siste årene har vist. Det er viktig at en kan<br />
ha et helt yrkesliv i Forsvaret kombinert med<br />
et normalt familieliv.<br />
irene.ulstein.soleim@bfo.no<br />
BFO besøk på Gardermoen<br />
Det ble også tid til kaffe og twist i forbindelse<br />
med lunchen.<br />
Glade BFO medlemmer, sjt Jacobsen, sjt<br />
Tvenge og Lt. Larsen (BFOs lokale tillitsvalgte).<br />
Kom inn hit og ta en kopp kaffe, vi har<br />
noen spørsmål.......<br />
Pål Sævik, OTV i region Viken, hadde<br />
en travel dag på Gardermoen 8. oktober<br />
med å svare på spørsmål fra vitebegjærlige<br />
BFO-medlemmer. Med en flystasjon<br />
med fly som farter rundt om i hele<br />
verden var det selvfølgelige hovedtemaet<br />
arbeidstidskompensasjon i utlandet,<br />
men det var også flere spørsmål om<br />
forsikring, lover og regelverk, pendling og<br />
arbeidsmiljøloven. Pål tok spørsmålene på<br />
strak arm, og sørget for at alle fikk svar på<br />
det de lurte på, og mere til. Undertegnede<br />
fikk også lært en ting eller to.<br />
Tiden etter lunsj gikk med til besøk<br />
rundt om på kontorene og en fruktbar<br />
diskusjon mellom tillitsvalgte fra både BFO<br />
og NOF. På Gardermoen har vi et godt og<br />
humørfylt samarbeid med våre venner i<br />
NOF, men jeg lurer nå på hvor det ble av<br />
innholdet i den boksen med BFO-twist<br />
som sto ubevoktet i verkstedskorridoren.<br />
NOF er under mistanke.<br />
Dagen ble avsluttet med et arrangement<br />
i befalsmessa, og pizzaen som BFO og<br />
NOF bestilte forsvant mistenkelig fort. Man<br />
blir nok sulten av å mekke fly hele dagen.<br />
Alt i alt, en dag som absolutt ga mersmak.<br />
Det er godt å få besøk av en ekspert som<br />
kan heve kompetansen til medlemmene,<br />
og når det er kombinert med sosialt<br />
samvær, er det desto bedre.<br />
Nina Larsen,<br />
lokalforeningsleder<br />
BFO Gardemoen<br />
BFOs områdetillitsvalgt Viken, Pål Sævik informerte<br />
om forskjellige kompensasjoner.<br />
ffisersbladet 27
BFO informerer<br />
OMSTILLINGSBREV NR 7/2009<br />
Året har vært hektisk og vi er enda ikke i mål. Foran oss står delegasjonsdirektivet, ny tilpasningsavtale,<br />
virksomhetsplanen for 2010 og ikke minst sluttspurten i omstillingens fase 2A og oppstarten på fase 2B. Midt oppi alt<br />
dette vil vi oppleve nye omstillinger, årsverksreduksjoner og manglende ressurser og nye utfordrende oppgaver for<br />
våre tillitsvalgte. Dette omstillingsbrevet vil også gi en kort status fra oss på omstillingssiden.<br />
HATA-møte i oktober<br />
Vi har drøftet rettelser og tillegg nr 9 til<br />
Forsvarssjefens virksomhetsplan for 2009.<br />
Følgende tema hadde hovedfokus:<br />
Avdelingsdirektør Tom Simonsen (Sjef P) var<br />
ansvarlig for drøftingene.<br />
Årsverksutviklingen<br />
Pr 1.september var vi i overkant 17000 årsverk<br />
i Forsvaret. Dette er mer enn det vi har budsjett<br />
for og det vil gi oss betydelige utfordringer i<br />
2010. På sivil side ligger vi for høyt, men det<br />
begrunnes med stor aldersavgang etter 2011.<br />
Det som er uforståelig er at vi pålegges kutt<br />
i årsverk, når ressursbehovet er som størst.<br />
Konsekvensen må bli en enda større ubalanse,<br />
om oppgaver ikke fjernes.<br />
Budsjettmessig<br />
Tilsynelatende har Økonomi- og styringsstaben<br />
kontroll på økonomien, vi mangler noen<br />
få millioner. Tiden der vi kunne flekse på<br />
lagerbeholdning og avhending er forbi og nå<br />
møter vi hverdagen i hundre. Det å ha kontroll<br />
på økonomien er viktig og nødvendig, men<br />
det er for mange ting som ikke er budsjettert<br />
til at vi lykkes. Det må være ubehagelig for<br />
Forsvarssjefen å ikke vite, men leve i en verden<br />
av håp om at det skal gå bra.<br />
Omstilling koster betydelig<br />
BFO har i flere år etterlyst et omstillingsregnskap,<br />
men enn så lenge har ikke økonomi- og<br />
styringsstaben fremlagt dette. Det er hevet<br />
over tvil at omstillingen koster betydelig – kun<br />
Forsvarets operative hovedkvarter har fått<br />
avsatt midler, men langt fra nok. Å flytte<br />
Sjøforsvarsstaben fra Oslo til Bergen var<br />
kostnadsberegnet til 1.5 mill kr, så langt er<br />
prislappen nærmere 5 millioner kr. Hvor henter<br />
Generalinspektøren disse pengene fra Tør ikke<br />
å tenke på Hæren, HV, Luft osv. Omstillingen går<br />
utover arbeidsmiljøet i form av merbelastning og<br />
Forsvarets operative evne, men få vil innrømme<br />
det.<br />
Kampanjeplan for en forbedret forvaltning<br />
Alle våre medlemmer er tjent med at forvaltningen<br />
gjennomføres innenfor vedtatte lover- og<br />
avtaler. Forsvarlig forvaltning skal bidra til at<br />
vi bruker tildelte ressurser på en forsvarlig<br />
måte, som bidrar til økt operativ evne og<br />
Forsvarets omdømme. Forsvarsstaben har<br />
oppdatert kampanjeplanen og har sendt ut en<br />
oppdatert plan. BFO støtter helhjertet opp om<br />
arbeidsgivers kampanje.<br />
Kontroll av rulleblad mht personlig<br />
bekledning og utrustning<br />
Det har vært viktig for Forsvaret å få kontroll<br />
med alt utlevert utstyr. Den enkelte ansatte<br />
har fått anledning til å gjennomgå utstyrslister<br />
og melde fra om evt. avvik. Avviket ble ordnet<br />
gjennom en forenklet avviksbehandling mellom<br />
den berørte og representant fra depotet.<br />
Forsvaret hadde også varslet det personellet<br />
som er på permisjon. Fristen for å melde fra<br />
om feil var 15 november. Forsvaret skal ha full<br />
kontroll på utlevert materiell innen 17.desember.<br />
Forsvarets Personellhåndbok del B<br />
Dagens FPH del B ble implementert i<br />
august 2005 som en konsekvens av Lov<br />
om Personell i Forsvaret og de endringer i<br />
befalsordningen som trådte i kraft pr 1.januar<br />
2005. Sammen med dette, har det skjedd en<br />
rekke organisasjonsendringer som har gjort<br />
det nødvendig å revidere FPH del B. Arbeidet<br />
startet opp igjen i 2008, hvor man nedsatte<br />
en arbeidsgruppe bestående av personell fra<br />
Forsvarsstab, Forsvarets Personelltjenester og<br />
representanter fra forsvarsgrenene.<br />
Arbeidsgruppen har hatt en rekke møter<br />
som innledningsvis jobbet med strukturen i Del<br />
B, før de begynte å jobbe med det materielle<br />
innholdet ifh til endringer som har skjedd.<br />
Organisasjonene deltar ikke i arbeidsgruppen,<br />
men er jevnlig blitt informert om arbeidets gang.<br />
Som konsekvens av dette har BFO, i samarbeide<br />
med NOF, utarbeidet et eget forslag til ny FPH<br />
del B, som er oversendt Forsvarsstaben. Dette<br />
vil bli behandlet i midten av desember. Arbeidet<br />
skal være sluttført ved påsketider 2010.<br />
Personalreglement i Forsvaret<br />
Det pågår et parallelt arbeid med utviklingen<br />
av et personalreglement for befal som<br />
Tjenestemannsloven krever. Hierarkisk<br />
vil personalreglementet stå mellom BOdirektivet<br />
og FPHen og vil få innvirkning på<br />
detaljeringsnivået i FPHen. Personalreglementet<br />
skal forhandles, men lov om personell i<br />
Forsvaret og justert befalsordning, gjør dette<br />
arbeidet komplisert.<br />
Disponeringsrunder<br />
Oversikt, herunder tidsplan, er lagt ut på<br />
Forsvarets intranettsider. Vi har nettopp tatt ut<br />
elever til den videregående offisersutdanningen<br />
(VOU). Dette gjelder både ettårig stabsskoleutdanning,<br />
stabsskole i utlandet, samt ett- og<br />
toårig masterstudie. I tillegg er det gjennomført<br />
uttak av elever til modulen i fellesoperasjoner<br />
ved stabsskolen. Dette er en modul som<br />
tilbys de som har sivil master og som ved<br />
gjennomføring, får utdannelsen godkjent som<br />
VOU-nivå. Det spesielle her er at dette tilbys ut<br />
fra Forsvarets behov for kompetanse og ikke<br />
nødvendigvis basert på realkompetanse og<br />
konkurranse slik vi kjenner det fra skolerådet.<br />
Dette har tidligere vært gjennomført som en<br />
ren administrativ prosess, uten involvering av<br />
tjenestemannsorganisasjonene.<br />
BFO har fremmet krav om og fått gjennomslag<br />
for at uttaket skal drøftes. Drøftingsmøte er<br />
gjennomført og betegnes som en ryddig og god<br />
prosess. Vi har likevel krevd å bli involvert på et<br />
tidligere tidspunkt enn det vi ble i år.<br />
Omstillingsavtale Forsvarsbygg og Forsvaret<br />
Major Harald Johansen (FD) ledet<br />
forhandlingene om ny omstillingsavtale.<br />
Oblt Harald Johansen ledet møte om en ny<br />
omstillingsavtale mellom Forsvarsbygg og<br />
Forsvaret. Avtalen er inngått mellom organisasjonene<br />
og Forsvarsdepartementet, da flere<br />
virksomheter i Forsvarssektoren er berørt. I<br />
utgangspunktet ble avtalen fremforhandlet for å<br />
ivareta evt overføring av forvaltningen av bolig og<br />
kvarter fra Forsvarssjef til Forsvarsbygg, uten at<br />
Forsvarssjefen mistet muligheten til å fastsette<br />
behovet. Avtalen sikrer at berørt personell<br />
ivaretas i samsvar med lov- og avtaleverk.<br />
Delegasjonsdirektivet enda ikke utgitt<br />
Direktivet lar vente på seg. Ulempen med<br />
28 ffisersbladet
BFO informerer<br />
dette er at organisasjonen utvikles ut fra en<br />
forventning om at det som sto i utkastet blir<br />
videreført. Dersom årsaken til forsinkelsen er<br />
at FST ønsker å gjennomføre nye drøftinger, er<br />
BFO tilfreds med dette, da arbeidsgiver i første<br />
drøfting, i stor grad, brukte styringsretten. Dette<br />
gir oss noen utfordringer ifh til å opptre ryddig<br />
ifh til de direktiver Forsvarssjefen gir. Med vårt<br />
kjennskap til virksomhetsplanen for 2010, er det<br />
hevet over tvil at delegasjonsdirektivet allerede<br />
er dypt forankret i organisasjonen.<br />
Hovedavtale med Tilpasningsavtale<br />
Tjenestemannsorganisasjonene (ORG) i<br />
Forsvaret satte som krav før inngåelse av ny<br />
tilpasningsavtale for Forsvaret at Delegasjonsdirektivet<br />
skulle foreligge og den ressursmessige<br />
situasjon være avklart. Utkast til Forsvarssjefens<br />
virksomhetsplan har vist at det var helt riktig av<br />
organisasjonene å stille disse kravene. Spørsmålet<br />
vi stiller oss er hvor lang tid Forsvarsstaben<br />
trenger for å beslutte hva som skal behandles<br />
hvor (fullmakter). I skrivende stund har<br />
vi forhandlingspause, den har vart siden 20.mai.<br />
Vernepliktsverket gir seg selv litt mer tid<br />
Vernepliktsverket hadde innkalt til lokale drøftinger<br />
medio oktober vedrørende en ny organisering<br />
av vernepliktsverket for å møte utfordringene<br />
med bl.a. den nye vernepliktsordningen.<br />
Etter drøye 2 timer ble partene enige om å<br />
kvalitetssikre stillingsbeskrivelsene og ta en ny<br />
runde i Arbeidsmiljøutvalget før man fremsender<br />
saken til sentral behandling. Det var ikke motstand<br />
mot omorganiseringen, men rett og slett<br />
sikre seg et best mulig grunnlag, for å møte en<br />
framtid, hvor også vernepliktsverket har knappe<br />
ressurser.<br />
Et tilbakeblikk på omstillingen<br />
Dette blir et bakteppe på våre avsluttende<br />
merknader i dette omstillingsbrevet. Før år<br />
2000, brukte vi 6-7 år på å gjennomføre en<br />
omstilling. På slutten av 90-tallet hadde vi 2<br />
Svenkerud-seminarer og etter tett samarbeid, er<br />
vi nå nede på ca ett år (dreieboka). Dette er<br />
grunnlag nok til å hevde at organisasjonene har<br />
vist vilje til å finne nye løsninger i samarbeidets<br />
ånd. I samme periode har det vært små endringer<br />
i lov- og avtaleverk som påvirker tidsfaktoren.<br />
Omstilling fase 1 – høsten 2008<br />
Omstillingens fase 1 ble avsluttet i slutten av<br />
januar 2009 gjennom forhandlinger om opprettelsen<br />
av Forsvarets nye direkte underlagte<br />
sjefer (FDUS) og etablering av Etatens direkte<br />
underlagte sjefer (EDUS).<br />
I løpet av våren og sommeren la Forsvarets<br />
hovedarbeidsmiljøutvalg (FHAMU) og de nye<br />
DIFene grunnlaget for AMU-struktur og Forsvarets<br />
hovedverneombud (FHVO) arbeidet med å<br />
etablere nye Hovedverneombud. Partene startet<br />
i mai 2009, forhandlinger om ny Tilpasningsavtale,<br />
men organisasjonene krevde en avklaring<br />
på ressurssituasjonen og delegasjonsdirektivet<br />
for å gå videre. Vi har enda ikke fått disse<br />
avklaringene.<br />
I prinsippet skulle nye Hovedvernombud<br />
(AML) og nye Hovedtillitsvalgte (HATA) overta<br />
ansvaret for ivaretakelsen av medbestemmelsen<br />
for de nye driftsenhetene pr 1.aug, men i<br />
mangel av et delegeringsdirektiv og tilpasningsavtale<br />
ble partene enige om at de sentrale<br />
organisasjonene skulle ivareta rollen frem til<br />
nyttår eller til nytt partsnivå er på plass. FLO er<br />
merket gult fordi de agerer som en DIF, men<br />
formelt er det fortsatt 15 DIFer i FLO, frem til<br />
1.mai 2010. Samarbeidet mellom de nye DIFene<br />
og organisasjonene sentralt har gått bra, men<br />
problemene oppstår først når alt implementeres.<br />
OTV-avtalen sies opp til opphør<br />
Forsvarssjefen har sagt opp OTV-avtalen med<br />
virkning pr 31.juli 2010. Dette skaper utrolig<br />
store utfordringer for tjenestemannsorganisasjonene.<br />
Hva som skal erstatte denne ordningen<br />
er fortsatt uklart, selv om Forsvarssjefen hevder<br />
at de vil bli erstattet med enkelte helt og delvis<br />
frikjøpte hovedtillitsvalgte. De må jo ha vurdert<br />
konsekvensene og disse har vi etterlyst fra vi ble<br />
presentert Forsvarsstudien 2007 (FS-07). Vi vil<br />
påstå at Forsvarssjefen er i ferd med å få<br />
tjenestemannsorganisasjonene i mot seg, etter<br />
mange år, hvor vi faktisk har vært pådrivere for<br />
en effektiv omstilling. Til syvende og sist vil en<br />
reduksjon av organisasjonene mht kapasitet og<br />
kompetanse i hovedsak slå negativt ut for<br />
Forsvarets arbeidsgivere på de enkelte nivå.<br />
Når er nye tillitsvalgte i funksjon<br />
BFO sentralt ivaretar medbestemmelsesfunksjonene<br />
for de avdelinger som ikke har et<br />
etablert partsnivå, målet er at vi har et HTV-nivå<br />
på plass innen 1.januar 2010. Vi skulle vært<br />
ferdig 1.november, men FRIFLO-behandlingen,<br />
delegasjonsdirektiv, ressursavklaring og ny<br />
tilpasningsavtale mangler og det er vanskelig å<br />
få noen til å påta seg ekstraarbeid – uten å<br />
kjenne konsekvensene.<br />
Med utgangspunkt i dette, prøver vi å<br />
motivere OTVene til å overta HTV-roller, selv om<br />
arbeidsgiveravdelingen i Forsvarsstaben liker<br />
dette dårlig – usagt av hvilken grunn. BFO vil<br />
presentere en oversikt over de hovedtillitsvalgte<br />
som er valgt/pekt ut nærmere jul og disse vil<br />
fungere til neste ordinære årsmøter. Vi håper jo<br />
at organisasjonen ser seg tjent med HTVer som<br />
allerede innehar nødvendig fagkompetanse.<br />
Omstillingsregnskap<br />
Oblt Dag-Erling Jensen (siv) informerte om<br />
status omstillingsregnskap.<br />
BFO krevde ifm FSJens gjennomføringsdirektiv<br />
for langtidsperioden høsten 2008 og fikk<br />
gjennomslag for at Forsvarsstaben skulle<br />
utarbeide et omstillingsregnskap. Forsvarssjefen<br />
har i skrivende stund hatt 16 måneder på seg<br />
uten å realisere et omstillingsregnskap.<br />
Enten vet ikke Forsvarssjefen hva han har blitt<br />
enige om med organisasjonene, eller så er han<br />
ikke i stand til å presentere hva omstillingen<br />
koster. Det rare er at de er flinke til å kostnadsberegne<br />
omstillingen ifm nåverdiberegninger,<br />
men hvor de henter pengene i det praktiske liv,<br />
vil ikke arbeidsgiver forklare.<br />
Etter vårt skjønn bør riksrevisjonen gå tungt<br />
inn i denne problemstillingen, vi har hevdet at<br />
Forsvarssjefen ikke har kontroll og den<br />
påstanden står seg inntil Økonomi- og<br />
styringsstaben kan fremlegge et omstillingsregnskap.<br />
Problemet er at omstillingskostnadene<br />
går utover vår evne til å oppøve den operative<br />
strukturen. Dagens øvings-, seilings- og<br />
flyaktivitet, er langt under tilfredsstillende og<br />
begrensningen er ikke personell, men penger til<br />
seiling, flytimer og øvelse.<br />
FHAMU-møte 20.oktober<br />
Det er Viseadmiral Jan-Erik Finseth som leder<br />
ffisersbladet 29
BFO informerer<br />
Her åpner Viseadmiral Jan-Erik Finseth<br />
FHAMU-møte.<br />
FHAMU ut 2009. Denne dagen skulle vi<br />
behandle omstillingens fase 2A og det var<br />
knyttet store forventninger til utfallet. Etter mye<br />
diskusjon, basert på den lokale AMUbehandlingen,<br />
kom vi fram til følgende<br />
enstemmige anbefaling når det gjelder<br />
virksomhetsplanen for 2010:<br />
”FHAMU registrerer at det fortsatt er ubalanse<br />
mellom oppgaver og ressurser. Virksomhetsplan<br />
for 2010 må utarbeides med balanse mellom<br />
oppgaver og ressurser. FHAMU gir med bakgrunn<br />
i det lokale AMU arbeidet og risikoanalyser<br />
et klart råd om at det i den videre omstillingen<br />
må synliggjøres varige løsninger som fører til<br />
samsvar mellom oppgaver og ressurser”.<br />
Skal man ta Forsvarssjefen på alvor, er det de<br />
nye HTVene som skal bidra til at dette skjer,<br />
men det kan være vi finner andre og mer<br />
hensiktsmessige løsninger.<br />
Omstillingens fase 2A – oppstart 28.oktober<br />
I forhandlingene stilte BFO med full delegasjon<br />
i hvert møte, her ser vi til venstre nestleder<br />
BFO Jens B Jahren og vår mann i FLO Tore<br />
Ulriksen til høyre.<br />
Det var en omfattende dokumentbunke som lå<br />
til grunn for den sentrale behandlingen. Brigader<br />
Geir Anda har vært arbeidsgivers forhandlingsleder.<br />
Forhandlingene ble gjennomført etter<br />
følgende objektive kriteria:<br />
• Fase 2A er en flat overføring av personell fra<br />
FLO, til dedikerte avdelinger i Forsvaret og ikke<br />
et ressursspørsmål.<br />
• Vi skal se fase 2A og 2B i sammenheng. Dvs.<br />
at personellet beholder rettskravet, som om<br />
dette var en gjennomgående fase. Fase 2B er<br />
en reorganiseringsfase. Her skal man se på<br />
evt. dupliseringer og oppgaver som kan løses<br />
på andre måter eller av andre, i den hensikt å<br />
frigjøre ressurser til andre prioriterte oppgaver<br />
innen den enkelte DIF.<br />
• Ubalanse mellom ressurser og oppgaver skal<br />
rettes opp i virksomhetsplanen for 2010.<br />
• Partene kan tilføre nye stillinger, uten konverteringsgrunnlag,<br />
for å lette arbeidet i fase 2B.<br />
Partene ble enige om stillinger som skulle ut av<br />
FLO og overføres til andre sjefer. Vi forhandlet<br />
underliggende struktur med de respektive<br />
FDUS-sjefer, men da vi startet opp med FLO ble<br />
det full skjæring.<br />
Partene ble ikke enige lokalt<br />
Det forelå 3 bruddprotokoller fra Fellesforbundet,<br />
støttet av alle tjenestemannsorganisasjonene<br />
lokalt, vedrørende driftslagrene og ammunisjonsfagforvaltningen.<br />
Totalt dreide det seg om 84<br />
stillinger av de ca 7000 vi behandlet. Utfordringen<br />
ble at arbeidsgiver mente omstillingen var<br />
et resultat av en politisk beslutning og at<br />
Forsvarssjefen ikke hadde anledning til å<br />
disponere annerledes.<br />
Mange forhandlingspauser sentralt<br />
I prinsippet ønsket ikke vi at overenskomsten<br />
(LO/NHO) skulle utvides til å gjelde flere avdelinger<br />
i Forsvaret. Vi har hatt utrolige store<br />
arbeidsmiljøkonsekvenser når personell som<br />
gjør samme jobb, er ulikt avlønnet. Arbeidsgivers<br />
forslag ville forsterke disse arbeidsmiljøkonsekvensene.<br />
Organisasjonene la fram flere<br />
alternative forslag og arbeidsgiver måtte ta<br />
forhandlingspauser for å prøve å finne fram til<br />
akseptable løsninger. Denne problemstillingen<br />
fortsatte helt fram til 27.november, da arbeidsgiver<br />
etter særmøter med Fellesforbundet fremla<br />
et løsningsforslag som var identisk med arbeidsgivers<br />
opprinnelige forslag. Med utgangspunkt i<br />
dette ba organisasjonene om en forhandlingspause<br />
fram til 1.desember kl 0900. I skrivende<br />
stund er dette statusen – så langt. Vi vil fremheve<br />
at partene er i dialog, men for hver dag<br />
som går reduseres muligheten for å bli enige.<br />
Vårt mål<br />
Vi ønsket en løsning nå, for å unngå problemer<br />
ifm rundene og implementering av ny organisasjon.<br />
Dersom Forsvarsdepartementet (FD) har<br />
ment at Forsvarssjefen er fratatt muligheten til å<br />
disponere personellet for å løse det oppdraget<br />
han har fått, må FD være klar på dette. I tillegg<br />
må FD være klar på om Forsvarssektoren, som<br />
eneste etat i offentlig sektor, ønsker en etat hvor<br />
man opererer med to tariffområder, noe som<br />
skaper enda større arbeidsmiljømessige konsekvenser.<br />
Da må FD ta ansvar for eventuelle<br />
forsinkelser vi nå ser konturene av.<br />
Omstillingens fase 2B<br />
Det har liten hensikt å omtale denne nå, den<br />
skulle ha startet 1.mai 2010, men slik<br />
situasjonen er kan det fort bli noen forsinkelser.<br />
Utfordringer på medbestemmelsessiden<br />
BFO etterlyste allerede ved fremleggelsen av FS<br />
07 at arbeidsgiver skulle fremlegge en konsekvensanalyse,<br />
av et dokument på 6 A4-sider<br />
som veltet om på hele DIF-strukturen, herunder<br />
en reduksjon fra 72 til 21 DIFer. Det som<br />
bekymrer BFO kan lett oppsummeres slik:<br />
• Store strukturer reduserer medbestemmelsen<br />
• Delegasjonsdirektivet er enda ikke utgitt<br />
• FRIFLO overføringen pr 1.mai medfører<br />
betydelige budsjettmessige konsekvenser, noe<br />
som enda ikke er avklart..<br />
• Det er ikke avklart hvordan<br />
interneffektiviseringen skal ivaretas etter<br />
overføringen av personellet fra FLO til nye<br />
eiere<br />
• Omstillingen vil koste betydelige summer, noe<br />
som ikke er innbakt i budsjettet<br />
• I tillegg til allerede å være i ubalanse, skal<br />
Forsvaret redusere årsverksforbruket fra 1/9-<br />
09 til 31/12-10 fra 17096 til 16366 årsverk –<br />
720 årsverk (utkast VP).<br />
• Ny innretning på FSJens virksomhetsplan<br />
tilsier at FHAMUs anbefaling må ivaretas på<br />
DIF-nivå. Forsvarsjefen har gjennom<br />
utarbeidelsen av utkast til virksomhetsplanen<br />
for 2010, fratatt de nye hovedtillitsvalgte<br />
enhver form for reell medbestemmelse iht<br />
HATA.<br />
• Fra jul og frem til sommeren 2010, skulle man<br />
forutsetningsvis utdanne nye tillitsvalgte, men<br />
situasjonen gir oss betydelige utfordringer.<br />
Konklusjon<br />
Vi vil ikke med den ubalansen vi har i dag,<br />
kunne ivareta den medbestemmelsen<br />
Hovedavtalen gir oss. Tilsynelatende beveger vi<br />
oss i en retning, som kan gi betydelige<br />
arbeidsmiljømessige konsekvenser. Dette kan<br />
tyde på mer bruk av AML og arbeidstilsynet<br />
som alternativ løsning. BFO/NOF har prøvd å<br />
bidra med den kompetansen vi har, for å gi<br />
Forsvarssjefen mulighet til å tenke seg om, og<br />
etablere en struktur som har de ansattes aksept.<br />
I skrivende stund er vi fortsatt optimister og<br />
ønsker alle medlemmer i inn og utland, en riktig<br />
avslappende jule- og nyttårsfeiring.<br />
ragnar.dahl@bfo.no<br />
rune.rudberg@bfo.no<br />
tom.skyrud@bfo.no<br />
• Styrke<br />
• Uavhengighet<br />
• Samarbeid<br />
30 ffisersbladet
Hva er lønn<br />
BFO vil i en serie korte artikler rette søkelyset<br />
mot hva lønn er, og flere aspekter knyttet til<br />
inntekt. Første tema i serien, er altså ”Hva er<br />
lønn”<br />
Det finnes to ”lønnsformer”: lønn for tid,<br />
og lønn for resultater og effektivitet. Ofte har<br />
arbeidstakeren en kombinasjon av disse to,<br />
men dette er ikke vanlig i Forsvaret. Selv om<br />
Hovedtariffavtalen i Staten (HTA) har<br />
bestemmelser som også gjelder produktivitetsavtaler<br />
og effektiviseringstiltak, brukes<br />
dette ikke i særlig grad. Med bakgrunn i<br />
dette vil fokus rettes mot ”lønn for tid”.<br />
Gjennom inntektsbringende arbeid opparbeider<br />
man retten til kompensasjon i form av<br />
enten naturalytelser (f eks kost, losji, bekledning,<br />
fri avis, telefon etc), penger eller en<br />
kombinasjon av begge som betaling for<br />
utført arbeidsinnsats. Som ansatte i statlig<br />
sektor, blir man i hovedsak belønnet med<br />
penger for sin arbeidsinnsats, penger som<br />
utbetales på månedsbasis. I tillegg til dette<br />
gis det også for enkelte kategorier, f eks<br />
pendlere med fri kost og losji, naturalytelser<br />
som regnes som inntekt, gjennom en<br />
fordelsbeskatning av kostbesparelse i<br />
hjemmet når man spiser gratis hos<br />
arbeidsgiver.<br />
Utbetaling av lønn<br />
Det fins flere former for ansettelsesvilkår.<br />
Noen er fastlønnede, uten variable tillegg for<br />
merarbeid, slik som de med kontrakt om<br />
lederavlønning. Andre er timelønnede, for<br />
kortvarige engasjementer av forskjellige slag,<br />
men de fleste er månedslønnede. Hver<br />
måned utbetales altså vederlag for utførte<br />
tjenester i form av arbeidsinnsats, et vederlag<br />
som normalt utgjør selve eksistensgrunnlaget<br />
for den ansatte og dennes<br />
familie. Det er derfor knyttet svært strenge<br />
krav til hvilke trekk som kan gjøres i den<br />
enkeltes lønn, og disse kravene er nedfelt i<br />
bl a arbeidsmiljøloven (AML) og dekningsloven.<br />
Uhjemlede trekk i den ansattes lønn<br />
er således forbudt, likeså å holde tilbake<br />
vederlag for utførte tjenester. AMLs<br />
bestemmelser tilsier at lønn skal betales<br />
minst to ganger i måneden, med mindre<br />
annet er avtalt. I staten er det Fornyings og<br />
administrasjonsdepartementet på den ene<br />
siden og hovedsammenslutningene i staten,<br />
som inngår slik avtale gjennom hovedtariffforhandlingene.<br />
YS Stat har for BFOmedlemmenes<br />
del inngått avtale om dette,<br />
og HTA inneholder således bestemmelsen<br />
som regulerer hyppighet og tidspunkt for<br />
utbetaling av lønn, som er den 12. i hver<br />
måned når annet ikke er bestemt. Dette<br />
gjelder for både lønnen, samt faste og<br />
variable lønnstillegg.<br />
Skille mellom lønn og inntekt<br />
Summen av lønn og tillegg, utgjør arbeidsinntekten<br />
man får for den nedlagte arbeidsinnsatsen.<br />
Lønnen er kompensasjon for den<br />
faste, avtalte arbeidsinnsatsen med mulige<br />
faste tillegg for f eks skiftordninger. De variable<br />
tilleggene er kompensasjon for merarbeid<br />
av mer eller mindre tilfeldig art som er utført<br />
med bakgrunn i behov oppstått hos arbeidsgiver,<br />
som f eks vakttjeneste, øvelser og<br />
BFO informerer<br />
overtid. Det er altså et skille mellom lønn og<br />
inntekt, og nærmest selvfølgelig som det<br />
høyeste tallet, er det inntekten som er<br />
grunnlaget for beskatning. Den faste lønnen<br />
er fastsatt med bakgrunn i arbeidsoppgavene<br />
som inngår i stillingen, kompetansen<br />
som kreves for å løse arbeidsoppgavene og<br />
en markedsmessig betraktning.<br />
Forskjeller i avlønning<br />
Er det vanskelig å få kvalifiserte arbeidstakere<br />
i stillingen, er dette grunnlag for å gi<br />
en høyere avlønning enn for stillinger hvor<br />
det er overflod av søkere. Det er altså slik at<br />
to tilsynelatende like stillinger som skal<br />
besettes på forskjellige tidspunkt, eller<br />
forskjellige geografiske steder, kan ha<br />
forskjeller i avlønning. Dette kan utvilsomt<br />
medføre at en grad av urettferdighet kan<br />
melde seg, men det er her viktig å holde<br />
fokus på at selv om andre får mer enn deg<br />
for tilsynelatende samme arbeidsinnsats som<br />
deg, får du fortsatt det som er avtalt for din<br />
arbeidsinnsats! Er det slik at man sitter i<br />
stillingen som et resultat av egen søknad, er<br />
man altså vel kjent med lønnen som ble<br />
tilbudt for arbeidsinnsatsen i stillingen. Hvis<br />
en blir plassert i stillingen som en følge av<br />
omorganiseringer eller andre forhold<br />
begrunnet i arbeidsgivers disposisjoner,<br />
tilkommer man muligens høyere lønn i<br />
samsvar med ens faste eller forrige stilling,<br />
dette som en sikringsregel.<br />
rolf.ledal@bfo.no<br />
Du blir lurt sersjant – del IV<br />
Fra tid til annen, forekommer det at feilutbetalinger skjer. Rutinene for å<br />
rette opp slikt skal være velkjente, men det forekommer uansett episoder<br />
som minner mer om overgrep enn saksbehandling.<br />
BFO ble denne uken gjort kjent med at noen sersjanter hadde fått feil<br />
grunnlønn registrert da de i sommer mottok sin beskikkelse, og denne<br />
feilen ble ikke oppdaget før medio september. Ved en inkurie begikk<br />
arbeidsgiver da feilen å iverksette trekk i lønn for det feilutbetalte, uten<br />
å ha inngått skriftlig avtale om dette med den enkelte. Etter å ha tatt<br />
kontakt med Forsvarets lønnsadministrasjon (FLA), som igjen tok kontakt<br />
med rette avdeling i Forsvaret, har nå saken kommet inn i et riktig spor.<br />
BFOs standpunkt til uhjemlede trekk i lønn, er at så lenge det er<br />
lovstridig i h t Arbeidsmiljølovens § 14-15 (2), skal det uhjemlede<br />
trekket tilbakeføres til den enkelte, og en beklagelse skal følge med.<br />
Tilbakebetalingssaken skal følge de normale saksbehandlingsreglene,<br />
og en hver sak skal gis sin egen rimelighetsvurdering, i h t gjeldende rett<br />
innenfor området.<br />
Har du blitt utsatt for trekk i lønn uten avtale eller blir kontaktet i fm<br />
feilutbetalinger som kreves tilbakebetalt, ta kontakt med BFO!<br />
Av forhandlingsleder Rolf J. Ledal<br />
Kostbesparelse i hjemmet<br />
Forsvarets lønnsadministrasjon (FLA) har kommet ut med et<br />
nyhetsbrev (nr 4 - 6 oktober 2009) som presiserer at verdien av<br />
kostbesparelse i hjemmet skal rapporteres til Lønns - og<br />
trekkoppgaven for personell som er innvilget fri kost og losji i<br />
Forsvaret. Dette skulle ha vært gjort fortløpende hver måned, men<br />
av en eller annen grunn har Forsvaret som arbeidsgiver forsømt<br />
seg, og unnlatt å rapportere. I nevnte nyhetsbrev beskriver FLA<br />
hvordan miseren skal rettes opp gjennom at perioden januar - juni<br />
rapporteres på november lønn, mens resten av året rapporteres<br />
på desember lønn. Dette vil i praksis bety at den enkelte som er<br />
innvilget fri kost fra Forsvaret i værste fall vil få et nedtrekk i<br />
lønningene (november og desember) på inntil 3500.-/mnd.<br />
BFO kan dessverre ikke bidra til å endre dette vedtaket da<br />
Forsvaret er pålagt å gjøre dette gjennom Skattebetalingsforskriftene.<br />
Det er imidlertid sterkt kritikkverdig at vår<br />
arbeidsgiver deler ut denne type “julegaver”.<br />
Jimmy L Bjerkansmo<br />
Forhandlingsleder BFO<br />
ffisersbladet 31
BFO informerer<br />
BFO‐SKOLEN BFO‐SKOLEN<br />
If og Europeiske forsikring advarer<br />
Barnevogner får ofte hard medfart under av- og pålasting i fly. Barnevogner uten<br />
hjul, ødelagte rammer og hull i kalesjer er gjengangere. Europeiske Reiseforsikring<br />
oppfordrer foreldre som har med seg barnevogn på flytur til å pakke den tryggere.<br />
Ødelagte barnevogner koster hvert år Europeiske Reiseforsikring ca 1,5 millioner kr.<br />
Siden Siden 2005 har 2005 BFO‐skolen har BFO‐skolen ha9 en ha9 gjennomgående<br />
gjennomgående Barn er ofte med sine foreldre på reiser utenlands, enten på chartertur til Syden<br />
>llitsvalgtutdanning, med inn>l med 6 inn>l obligatoriske 6 obligatoriske moduler moduler som som eller på lengre turer til Thailand og USA. Men mer og mer avanserte barnevogner<br />
kan gjennomføres kan gjennomføres i løpet i av løpet en av to års en to periode års periode<br />
BFO ‐ BFO skolens ‐ skolens kurs og kurs seminarer og seminarer er spesiallaget er spesiallaget for deg for som deg som<br />
gjør at også transportskadene på vognene øker. Mange småbarnsforeldre opplever<br />
er >llitsvalgt er >llitsvalgt i BFOs i lokalforeninger BFOs lokalforeninger og regioner og regioner og er og er store problemer når de kommer frem til bestemmelsesstedet, og barnevognen er<br />
nødvendig nødvendig basiskompetanse basiskompetanse for alle for lokale alle lokale >llitsvalgte. >llitsvalgte. ødelagt.<br />
Kursene Kursene er åpne er for åpne alle for BFO alle medlemmer.<br />
BFO medlemmer.<br />
De som De har som ak>ve har ak>ve verv vil verv ha vil prioritet ha prioritet på >lgjengelige på >lgjengelige - Barnevogner får ofte røff behandling under transport. Det er derfor viktig å<br />
kursplasser. kursplasser.<br />
sørge for riktig emballasje slik at vognene både kommer med flyet, og også kan<br />
På alle På kurs alle BFO‐SKOLEN<br />
vil kurs det vil være det en være hyggelig en hyggelig ”BFO opplevelse”<br />
brukes etter ankomst. Det er hektisk under av- og pålasting, og derfor ekstra viktig<br />
”BFO opplevelse”<br />
at barnevognen er emballert slik at den tåler transporten og at man gjør det lett å<br />
Siden 2005 har BFO‐skolen BFO ha9 skolen, gjennomgående<br />
løfte den på riktig måte, sier Emma Elisabeth Vennesland, ass. informasjonsdirektør<br />
kursplan 2010<br />
>llitsvalgtutdanning, med inn>l 6 obligatoriske moduler som i Europeiske Reiseforsikring og If.<br />
kan gjennomføres Gjennomgående i løpet av to års periode >llitsvalgtutdanning Flyselskapene er ansvarlig for sikker transport av både personer og reisegods,<br />
BFO ‐ skolens kurs og seminarer er spesiallaget for deg som deriblant barnevogner. De har også et økonomisk erstatningsansvar dersom<br />
er >llitsvalgt Modul i BFOs 1 : lokalforeninger 13‐15 apr Lokalforeningen og regioner og & er >llitsvalgtrollen barnevogner skulle skades under transport.<br />
nødvendig basiskompetanse for alle lokale >llitsvalgte.<br />
Modul 2 : 25‐27 mai Lover og avtaler<br />
- Vi ser at noen av flyselskapene krever spesialemballasje som må kjøpes før<br />
Kursene er Modul åpne 3 for : alle 24‐26 BFO aug medlemmer. Retorikk & presentasjonsteknikk<br />
De som har Modul ak>ve 4 : verv 14‐16 vil ha sept prioritet Media på & >lgjengelige<br />
innsjekking. Enkelte andre flyselskaper krever ikke spesialemballasje og godtar<br />
kommunikasjon<br />
kursplasser.<br />
at vognen sendes i plastpose, som de gjerne tilbyr rimelig. Vi utbetaler erstatning<br />
Søknadsskjema og mer informasjon om det enkelte kurs; for de ødelagte barnevognene, men søker alltid om å få tilbakebetalt beløpene fra<br />
På alle kurs www.bfo.no vil det være en hyggelig ”BFO opplevelse”<br />
flyselskapene. Det handler om at det økonomiske ansvaret bør ligge hos dem som<br />
har ansvaret for flytransporten, sier Vennesland.<br />
Instant Shelter<br />
Bruksområder:<br />
Bruksområder<br />
Forlegning<br />
Messer<br />
Messer<br />
Verksted<br />
Verksted<br />
Lager<br />
Lager<br />
Selskap<br />
www.obwiik.no<br />
Ring 64 83 55 00<br />
32 ffisersbladet
Det årlige kystvaktseminaret<br />
har vært avholdt på Sortland<br />
Fartøyene ved kai på Kystvaktbasen i<br />
“Blåbyen” Sortland.<br />
Seminar for å forbedre Kystvakta<br />
Kystvaktsskvadron Nord har<br />
fra mandag 26 til onsdag<br />
28. oktober avhold det årlige<br />
kystvaktseminaret. Hensikten<br />
er å samle tilgjengelig personell,<br />
og på et bredt grunnlag sette<br />
fokus på felles policy innen<br />
fiskerirelaterte, operasjonelle,<br />
tekniske og økonomiske saker.<br />
BFO overvar åpningen av<br />
seminaret som ble foretatt av Sjef<br />
Kystvakta, Flaggkommandør Arild<br />
Skram. Flaggkommadør Skram oppsummerte de løpende prosjektene med<br />
utfasing av gamle og innfasing av nye fartøyer. Han sa videre at innen 2012<br />
vil Kystvakta få 3 nye fartøyer. Han kommenterte også den positive omtale<br />
Kystvakta har i mediene og at dette skaper økende forventninger som vi i<br />
Kystvakta må leve opp til. Seminarets første dag tok for seg hovedtemaene<br />
i plenum, hvorpå de enkelte faggrupper senere kunne fordype seg i egne<br />
utfordringer.<br />
Den nye LFL Knut Rese.<br />
Knut Rese sammen med HTV Tor Erik Eide.<br />
Årsmøte i BFO<br />
Årsmøtet til BFO hadde også denne gangen besøk fra BFO sentralt ved<br />
Forhandlingsleder Jimmy Bjerkansmo og OTV Gunnar Eide. Ved årsmøtet<br />
tok Tor Erik Eide gjenvalg som HTV/BFO for kystvakta. Videre ble Knut<br />
Rese gjenvalgt som Lokalforenigsleder for BFO i Kystvakta. Sammen<br />
med seg får Knut Rese følgende i styremedlemmer: Ronn Åsberg, Maria<br />
Johansen, Christian Hatland og Karina Marie Nilsen.<br />
Under møtet ble begrepet “loss of lisence” diskutert. Under den<br />
etterfølgende diskusjon ble det raskt klart, at medlemmene heller ønsker<br />
en forsikring mot tap av helseattest. BFO sentralt vil nå starte et arbeide for<br />
å se om det kan være mulig å komme frem til en kollektiv og god forsikring<br />
mot tap av helseattest.<br />
Videre i møtet holdt Forhandlingsleder Jimmy Bjerkansmo orientering<br />
om aktuelle saker. FR del II som nå er reforhandlet til den nye<br />
Kompensasjonsavtalen var ett av temaene, samt at medlemmene fikk vite<br />
at arbeidet med erstatteren for ATM, den nye ATF-en, nå fortsetter for fullt.<br />
Møtet fikk tradisjonen tro servert pizza og noe godt å drikke til.<br />
Medlemmene hadde som vanlig mange gode spørsmål som ble besvart<br />
etter beste evne. Stemningen var god og ble ikke dårligere av at noen nye<br />
medlemmer sluttet seg til BFO.<br />
Tekst og foto: Gunnar Eide<br />
BFO-hjertet<br />
BFO informerer<br />
Hva kjennetegner en god BFO lokalforening<br />
I midten av oktober var 13 av BFOs lokalt<br />
tillitsvalgte samlet på Lillestrøm for å lære<br />
mer om drift av lokalforeningen. Her ble<br />
alle gitt en innføring i de utfordringer som<br />
møter den lokalt tillitsvalgte i hverdagen.<br />
Kurset, som er nytt av året, ble gjennomført<br />
over tre dager, og har berørt tema som lover og avtaler,<br />
BFOs forsikringsordninger, BFOs organisasjon og virkemåte,<br />
medlemspleie, Forsvarets avtaleverk, drift av lokalforeningen og<br />
flere tema som treffer lokalforeningen i hverdagen.<br />
Erfaringer og ideer på tvers av regioner<br />
Like viktig er det som skjer utenom den organiserte<br />
undervisningen, der lokalforeningslederne får utvekslet gode<br />
erfaringer og gode ideer på kryss av regioner. Med bred<br />
deltakelse, fra Kirkenes i Nord til Oslo i Sør, ga dette et godt<br />
utbytte. BFO ønsker å belønne de tillitsvalgte som deltar på kurs,<br />
og det ble derfor god mat og en ”BFO-opplevelse”, som denne<br />
gangen ble go-kart. Lars Omberg var ansvarlig for kurset, og<br />
Morten Løvdal, OTV Viken var med som hjelpeinstruktør.<br />
Dag to på kurset ble deltakerne delt inn i tre grupper, som blant<br />
annet har sett på hva som er en velfungerende lokalforening.<br />
Her kom det frem en hel rekke gode momenter, som<br />
lokalforeningslederne tar med seg tilbake til sine lokalforeninger.<br />
Lokalforeningshåndboken, som nå foreligger i fjerde utgave, ble<br />
brukt gjennom hele kurset.<br />
Forsikringer og medlemsfordeler<br />
Lars Kristian Danielsen var også innom med en solid informasjon<br />
rundt forsikringer og medlemsfordeler, og det er ikke mye tvil om<br />
at BFOs forsikringer er de aller beste for vår yrkesgruppe. Kurset<br />
ble avsluttet med besøk av BFOs leder, Eivind Røvde Solberg,<br />
som fortalte om aktuelle saker, og han var selvfølgelig åpen<br />
for dialog med våre viktigste ressurser, selve BFO-hjertet, som<br />
er de lokalt tillitsvalgte. BFO ser frem til en lang og god vinter,<br />
med kreative lokalforeningsledere og god oppfølging av BFOs<br />
medlemmer.<br />
BFOs markeds- og rekrutteringsansvarlig, Lars Kristian Danielsen,<br />
orienterte om våre gode forsikringsordninger.<br />
Kjøring med gocart<br />
på kvelden, er like<br />
spennende og<br />
morsomt hver gang!<br />
Tekst: Morten Granhaug/Irene Ulstein Soleim<br />
Foto: Morten Granhaug<br />
ffisersbladet 33
BFO informerer<br />
Svineinfluensa-vaksine før<br />
utenlandsreise<br />
Massevaksinering anbefales spesielt for dem som skal ut og<br />
reise i vinter. Mye tyder på at vi får en ny topp av svineinfluensa<br />
i løpet av de nærmeste månedene. I tillegg kan vi få et utbrudd<br />
av vanlig sesonginfluensa. Pandemivaksinen mot svineinfluensa<br />
er nå kommet til landet, og myndighetene vurderer å innføre<br />
vaksinasjon for alle. Det er spesielt viktig å vaksinere seg når man<br />
skal reise til andre land, sier Sverre Kjølstad, lege og medisinsk<br />
fagdirektør i Europeiske Reiseforsikring. I følge Kjølstad har<br />
Spania og England vært mye hardere rammet av svineinfluensa<br />
enn Norge.<br />
Hva dekker reiseforsikringen<br />
- Dersom du blir syk før du reiser, enten av influensa eller annen<br />
akutt sykdom, gjelder avbestillingsforsikringen på vanlig måte.<br />
Men da det nå er forventet at mange får influensa i løpet av<br />
kommende måneder, gjelder ikke forsikringen dersom du ønsker<br />
å avbestille reisen av frykt for å bli smittet på reisen. Dersom<br />
du skulle bli syk under reisen, gjelder reiseforsikringen som ved<br />
et hvilket som helst akutt, sykdomstilfelle på reise. Det betyr<br />
at forsikringen dekker alle utgifter til lege og sykehus, samt<br />
eventuelle utgifter til forlenget opphold og endret hjemreise, sier<br />
Sverre Kjølstad.<br />
Risikogrupper<br />
- Gravide ser ut til å være spesielt utsatt for å bli alvorlig syke,<br />
og myndighetene anbefaler derfor at alle som er gravide i 2.<br />
og 3. trimester lar seg vaksinere. Dersom man er gravid, eller<br />
planlegger å bli det, er det viktig at man unngår de mest risikofylte<br />
områdene. Dette gjelder både land med mye influensa, men også<br />
land hvor faren for infeksjoner er stor. Myndighetene anbefaler<br />
alle som har kroniske sykdommer, eller får immunnedsettende<br />
behandling, å ta vaksinen. For denne gruppen er det også viktig å<br />
unngå dra til de mest utsatte smitteområdene, fortsetter Kjølstad.<br />
Anbefaler også å ta vaksine mot vanlig sesonginfluensa<br />
- Det er også viktig å huske på at vi står overfor to typer influensa,<br />
og at man derfor bør vaksinere seg mot begge. Dette kan<br />
gjøres samtidig, avslutter Sverre Kjølstad, medisinsk fagdirektør<br />
i Europeiske Reiseforsikring. Myndighetene gir deg løpende<br />
informasjon på www.pandemi.no<br />
Underoffiserskorpset – en realitet<br />
Ved innføringen av nye uniformsreglement for henholdsvis Sjøforsvaret<br />
og Luftforsvaret i januar og juni i 2009, har Generalinspektørene tatt<br />
et stort skritt tilbake til en svunnent tid, hvor behovet for å understreke<br />
forskjellene mellom offiserer og deres undergitte var befestet gjennom<br />
befalsordningen. Ordningen med underoffiserer i det norske forsvaret<br />
opphørte 1. juli 1975, men er nå altså på full fart inn igjen, riktignok kun<br />
som en snikinnføring av sammenligningshensyn ved tjeneste i NATOstaber<br />
i utlandet, men like fullt som et underoffiserskorps!<br />
Den nye befalsordningen med innføringen av avdelingsbefalsordningen<br />
er ikke mange årene gammel, og det fremstår for BFO som svært<br />
bekymringsfullt at en såpass nyetablert ordning allerede gir motivasjon<br />
for å finne kreative () løsninger gjennom å resirkulere tankegods som var<br />
antatt kassert på 70-tallet. BFO anerkjenner behovet for å fylle stillinger<br />
på også disse nivåene i NATOs struktur, men kan ikke se at det finnes<br />
tungtveiende grunner for å reversere utviklingen. I stedet for å bla i<br />
historiebøkene, vil BFO trekke frem behovet for å legge frem den norske<br />
måten å drive Forsvaret på. Norske militære på alle nivå får etter det<br />
BFO registrerer gode tilbakemeldinger for sin kompetanse og væremåte.<br />
Behovet for å kamuflere personellets reelle utdannings- og gradsnivå synes<br />
derfor som lite hensiktsmessig.<br />
Like bekymringsfullt er det kanskje at disse vingsersjantene og<br />
kvartermestrene som sidestilles med utenlandske underoffiserer til og med<br />
nivå OR-9, stort sett er personell som er vervede, lønnes i lønnsramme<br />
32 som vervede og som utstyres med uniformer som tilkjennegir at de er<br />
befal. Ikke bare som befal på det nivå en sersjant eller kvartermester er<br />
på i nasjonal tjeneste, men befal som rangerer høyere enn de hjemlige<br />
sersjanter og kvartermestere, til tross for manglende befalsutdanning.<br />
BFOs prinsipprogram som ble vedtatt på kongressen i 2008 fastslår<br />
tydelig at BFOs holdning er at befalsstillinger skal bekles av personell med<br />
adekvat utdanning.<br />
For BFO er det ikke relevant å ta innover seg de forskjellige årsakene<br />
andre land i NATO har for å fortsette med sine underoffiserskorps. Den<br />
norske befalsordningen er vedtatt av Stortinget for å tjene norske behov,<br />
og det faktum at Sjø- og Luftforsvarets ledelse ikke finner befalsordningen<br />
relevant for deres behov finner BFO, for å si det mildt, både urovekkende<br />
og merkverdig. BFO stiller med glede opp for de nevnte generalinspektører,<br />
for å bidra til å få på plass fremtidsrettede og levedyktige ordninger for alt<br />
militært personell!<br />
Av forhandlingsleder<br />
Rolf J. Ledal<br />
Særavtale for ledende stillinger<br />
BFO ønsker å sluttføre avtalen, under forutsetning av at personellets rettigheter etter HTA opprettholdes. Det partssammensatte<br />
Lønnsprosjektet (LP), som leverte sin rapport 1 juli 2007, anbefalte at det skal etableres et forenklet avlønningsregime for ledende stillinger i<br />
FMO.<br />
I praksis har forhandlingene om et slikt avlønningsregime startet, men nå stoppet opp i påvente av en vurdering om lovligheten av å fjerne<br />
dette personellets rettigheter etter Hovedtariffavtalen (HTA), hvilket på et tidspunkt var en opsjon for enkelte aktører. På ryktebørsen sies det at<br />
forhandlingene har stoppet opp pga motstand fra BFOs side.<br />
Dette medfører ikke riktighet!<br />
BFO er når som helst klare til å sluttføre avtalen, under forutsetning av at personellets rettigheter etter HTA opprettholdes. Allerede 6 februar<br />
2009 anviste BFO i et brev til Forsvarsstaben hva som skal til for å løse problemet. Dette brevet står fremdeles ubesvart!<br />
Tidlig i november ble det gjennomført et møte i Lønnsprosjektets styringsgruppe og BFO forutsetter nå at FST gjenopptar forhandlingene<br />
uten ytterligere forsinkelse! BFO er villig til å møte på kort varsel med en ambisjon om å finalisere en avtale som kan iverksettes fra<br />
1. januar 2010.<br />
Jimmy Bjerkansmo/Irene Ulstein Soleim<br />
34 ffisersbladet
BFO-bastionen på Skjold<br />
Hovedtillitsvalgt Ingeniørbataljon løytnant Sten Aude<br />
Berg, BFO områdetillitsvalgt Nord-Norge major<br />
Jostein Flasnes og BFOs lokalforenings-leder på<br />
Skjold, løytnant Inge Lykseth.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> var i november på<br />
besøk i Indre Troms, nærmere<br />
bestemt BFO-bastionen Skjold, der 2.<br />
Bataljon, ingeniørbataljonen og FLO<br />
holder hus. BFO fungerer meget godt<br />
i garnisonen, og de tillitsvalgte føler<br />
at de har et meget godt samarbeid<br />
med avdelingenes ledelse. Men<br />
utfordringene står likevel i kø.<br />
Fra å være en nedleggingstruet<br />
avdeling, er nå Skjold inne på listen<br />
over avdelinger som har fått grønt lys<br />
for videre eksistens. <strong>Offisersbladet</strong><br />
møtte BFOs lokalforeningsleder,<br />
løytnant Inge Lykseth, Hovedtillitsvalgt i Ingeniørbataljonen, løytnant Sten Aude Berg, og<br />
BFOs områdetillitsvalgt for Nord-Norge, major Jostein Flasnes(HTV i FLO, Hans Nedrum<br />
kunne ikke møte), for å bli oppdatert på det arbeidet de gjør, og hvilke utfordringer de<br />
har i den daglige tjeneste.<br />
På den positive siden, ga de klart inntrykk av gleden over at det nå virker som om at<br />
Forsvaret satser på Skjold. Det ser vi spesielt når det gjelder oppgradering av EBA.<br />
-Nå er det spesielt viktig at man også følger opp dette med oppgradering av<br />
undervisningsfasiliteter, kaserner og ikke minst boligene som tildeles de som skal jobbe<br />
her. En del av dette arbeidet er allerede i gang og spaden er satt i jorda på flerbrukshall<br />
nr 2, det er bra, sa lokalforeningsleder Inge Lykseth. Lokalforeningen har i det siste<br />
jobbet med skoletillegg til de ansatte i GBU troppen (på plass nå), drøftinger rundt ny<br />
organisasjon og P-oppsett i 2.Bataljon, saker som omhandler fungeringer i høyere grad<br />
og lønn, samt skoleråd og flere enkeltsaker fra medlemmer. Mange av sakene er løst<br />
lokalt, og man har en gjensidig respekt for kompetanse på lover og avtaleverk når saker<br />
skal underbygges formelt.<br />
Men det er også en del såkalte utfordringer, som nesten uten unntak eies, og må<br />
løses av høyere enhet. Her nevner de tillitsvalgte:<br />
- Omvæpningen av bataljonen framstår som rotete og dårlig planlagt. Det kommer<br />
månedlig en ny oppdatering til 2.Bn på hvilket materiell bataljonen skal være oppsatt<br />
med. Man kan selvfølgelig si at dette er mindre viktig da det er ferdighetene som<br />
infanterister som er det viktige, men eks. vis kurs og utdanning i bataljonen er en<br />
kostnadskrevende prosess som må planlegges i god tid av budsjettmessige årsaker.<br />
Dette arbeidet blir vanskeliggjort av nye materielltyper som utløser sivil sertifikater<br />
den ene dagen, mens man fjerner halvparten av materiellet på neste oppdatering. Da<br />
er allerede kursplasser bestilt og bataljonen får en merkostnad ved kanselleringer av<br />
kurs og utdanning som ikke lengre er aktuelle. Dette skaper frustrasjoner blant de<br />
ansatte som nødvendigvis også får kontra på hvilken funksjon man skal ha like ofte som<br />
materiellsatsen endres. En slik omvæpning burde vært planlagt først, deretter burde<br />
man levert inn eksisterende materiell og tatt ut en ny materiellsats som var klar til bruk.<br />
BFOs tillitsvalgte håper forsvarets ledelse snart klarer å rydde opp i rotet, slik at de<br />
ansatte kan begynne å konsentrere seg om sin funksjon i ny organisasjon.<br />
- Videre er det også en utfordring på høyere nivå at 2.Bn pr i dag har 3 manøver<br />
TROPPER, ikke 3 manøver KOMPANI som man forventer i en bataljon. Samme<br />
utfordringer finner man i de pansrede ingeniørkompaniene i INGBn, hvor man kun er<br />
kompanier i navnet og ikke i størrelse. Heller ikke dette er en utfordring som kan løses<br />
lokalt, da det bunner ut i manglende politisk vilje til å finansiere vedtatt struktur.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> fikk også tid til en tur opp i Mauken skytefelt, der det som vanlig på<br />
denne tiden, var surt og kaldt. Det pågikk skyting på flere baner, og skytelederen på en<br />
av banene var løytnant Tomas Bakke, som også er hovedtillitsvalgt i 2. Bn. Bakke driver<br />
med grunnleggende befalsutdanning (GBU), og denne dagen var det skarpskyting som<br />
sto på dagseddelen. Bakke ga uttrykk for at han var meget fornøyd med tilretteleggingen<br />
av GBU-utdanningen på Skjold, og at denne utdanningsordningen stadig blir bedre.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> takker for besøket og for orienteringer og full omvisning i garnisonen, og<br />
benytter samtidig anledningen til å gratulere de tillitsvalgte med det gode arbeid de gjør.<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
BFO informerer<br />
BFOs Hederspris 2009<br />
gikk til Ragnar Dahl!<br />
Første punkt under Lederkonferansen i Praha,<br />
var utdeling av BFOs Hederspris. Dette er<br />
en pris som deles ut årlig til en av BFOs<br />
tillitsvalgte eller ansatte, etter fastsatte kriterier.<br />
Hovedstyremedlem, oberst Tore Kvalvik,<br />
sto for årets utdeling, og han leste opp den<br />
beskrivende og humoristiske begrunnelsen, slik<br />
at forsamlingen ikke visste hvem det var, før et<br />
stykke ut i opplesningen. Applausen var desto<br />
større når alle skjønte at årets Hederspris gikk<br />
til Ragnar.<br />
BFOs hederspris skal støtte formålet for<br />
BFOs eksistens og virke. Hedersprisen skal<br />
stimulere gjennom å belønne enkeltpersoners<br />
arbeid og innsats i henhold til strategien<br />
uttrykt ved STYRKE, UAVHENGIGHET og<br />
SAMARBEID. Hedersprisen kan tildeles<br />
enkeltpersoner som har opptrådt, handlet eller<br />
utvist et engasjement av en slik art at det er<br />
å betrakte som fremragende. Vurdering av<br />
kandidater foretas av en jury bestående av<br />
tre BFO-medlemmer, hvorav leder utgår fra<br />
BFOs hovedstyre. Prisen er et kunstverk med<br />
tilhørende diplom og medalje.<br />
Ragnar mottok prisen, takket for tilliten og<br />
æren av å få en slik pris. Med sin naturlige<br />
beskjedenhet, takket Ragnar alle tillitsvalgte og<br />
de han jobber sammen med i sekretariatet for<br />
at de har bidratt til at han får utfolde seg og bli<br />
bedre i sitt nitidige arbeid med Hovedavtalen.<br />
Ragnar gikk langt i å innrømme at et hektisk<br />
og arbeidskrevende liv som forhandlingsleder i<br />
BFO, med Hovedavtalen som ansvarsområde,<br />
til tider har fått høyere prioritet enn familie og<br />
venner.<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
ffisersbladet 35
BFO informerer<br />
Forsvarsministeren brøt likestillingsloven<br />
Likestillings- og diskrimineringsnemnda<br />
har konkludert med at Forsvarsdepartementet<br />
(FD) har brutt likestillingslovens<br />
§ 3 ved utnevnelse av sjef for Forsvarets<br />
skolesenter. Dette er første gang i<br />
historien at likestillings- og diskrimineringsnemnda<br />
har konkludert i en<br />
diskrimineringssak og sagt at en mann<br />
er utsatt for kjønnsdiskriminering.<br />
Forsvarsdepartementet prøver nå å<br />
bagatellisere dette ved å peke på at<br />
nemdas avgjørelse ikke var enstemmig.<br />
Og utrolig nok, uttaler forsvarsminister<br />
Faremo følgende på radio P4: - Vi vil<br />
fortsette Regjeringens ambisiøse arbeid<br />
for å få til likestilling også i Forsvaret,<br />
og det vil ikke bli gjort endringer som<br />
følge av likestillingsnemndas avgjørelse.<br />
Dette må være mot bedre vitende!<br />
Dette betyr jo at Forsvarsdepartementet<br />
og da også Regjeringen, setter<br />
seg over norsk lov, og gir blaffen i<br />
likestillings- og diskrimineringsnemdas<br />
konklusjoner! Våkn opp folkens – dette<br />
er alvorlig!<br />
Einar Holst Clausen<br />
Dette er saken:<br />
Forsvaret lyste i 2008 ut ledig stilling<br />
som sjef for Forsvarets Skolesenter<br />
(FSS). Stillingen er direkte underlagt<br />
Forsvarssjefen. Det var 11 søkere til<br />
stillingen, deriblant brigader Øyvind<br />
Kirsebom Strandman og flaggkommandør<br />
Louise Dedichen (tidl Bastviken).<br />
Forsvarssjefen (FSJ) vurderte søknadene<br />
og innstilte Strandman utnevnt som sjef for<br />
Forsvarets Skolesenter (FSS). Tre søkere<br />
ble rangert med Strandman som nr.1.<br />
Dedichen var ikke blant de rangerte.<br />
FD på sin side konkluderte slik i sin innstiling:<br />
”Med utgangspunkt i at dette er en sentral<br />
og synlig stilling i Forsvaret, så vil en kvinne<br />
kunne bidra til å profilere Forsvaret på en<br />
svært positiv måte”. Dedichen ble utnevnt<br />
til kontreadmiral og sjef for Forsvarets<br />
Skolesenter ved kongelig resolusjon 1.<br />
februar 2008.<br />
Klaget inn saken<br />
Strandman henvendte seg til Likestillingsog<br />
diskrimineringsombudet to ganger.<br />
Ombudet konkluderte med at FD ikke<br />
hadde brutt likestillingslovens §4 andre<br />
ledd, jf. §§ 3 og 3a ved utnevnelsen<br />
av sjef for Forsvarets skolesenter.<br />
Brigader Øyvind Kirsebom Strandman.<br />
Tidl. forsvarsminister Anne-Grethe Strøm-Erichen.<br />
Saken ble så oversendt til behandling i<br />
Likestillings- og diskrimineringsnemnda<br />
som konkluderte med at FD har handlet<br />
i strid med likestillingslovens §3 ved<br />
utnevnelsen. Nemdas flertall mente at<br />
departementet ikke i tilstrekkelig grad<br />
hadde sannsynliggjort at de to søkernes<br />
samlede kvalifikasjoner var tilnærmet like<br />
og trakk spesielt fram det faktum at klager<br />
hadde et høyere utdanningsnivå enn<br />
flaggkommandør Louise Dedichen.<br />
BFO registrerer nemdas avgjørelse<br />
og reagerer på at statsråden har brutt<br />
likestillingsloven.<br />
- Her ligger definitivt ansvaret hos<br />
tidligere Forsvarsminister Anne-Grethe<br />
Strøm-Erichsen, som tok den endelige<br />
beslutningen i denne saken, presiserer<br />
Eivind Solberg, leder BFO.<br />
Kan ikke ha omvendt likestilling<br />
Brigader Øyvind Kirsebom Strandman<br />
kommenterer saken slik overfor BFO:<br />
- Jeg er glad for at saken endelig<br />
er avgjort og at Likestillings- og<br />
diskrimineringsnemnda har gitt meg<br />
medhold. Jeg er videre glad for at<br />
Likestillingsloven også gjelder for menn.<br />
Når det gjelder uttalelsene til Faremo på<br />
P4, så sier Strandman til <strong>Offisersbladet</strong> at<br />
Kontreadmiral Louise Dedichen.<br />
Forsvarsminister Grete Faremo.<br />
dette er rystende uttalelser. De setter norsk<br />
lov til side og bagatelliserer nemdas arbeid,<br />
samtidig som de tramper på min personlige<br />
integritet!<br />
Forsvarssjef på den tiden, general Sverre<br />
Diesen sier i en kommentar til <strong>Offisersbladet</strong><br />
følgende:<br />
“Fra mitt synspunkt er det for det første<br />
avgjørende viktig å presisere at dette ikke<br />
dreier seg om admiral Dedichen og hennes<br />
innsats som sjef for Forsvarets Høgskole.<br />
Den var helt utmerket så lenge jeg var<br />
forsvarssjef, og hun hadde i høy grad tillit.<br />
Dette dreier seg derimot om i hvilken grad<br />
Forsvarsdepartementet prinsipielt skal<br />
kunne sette til side en innstilling basert på<br />
formelle kvalifikasjoner, for å tilfredsstille<br />
en politisk målsetting - i dette tilfelle for å<br />
kunne utnevne en kvinne. Jeg konstaterer<br />
at nemda her har trukket den konklusjon<br />
at departementet med dette har brutt<br />
loven. Da må saken nødvendigvis være et<br />
meget betimelig og viktig bidrag til å fastslå<br />
hvor denne grensen går. Det beklagelige<br />
er bare at det selvsagt må oppleves som<br />
ubehagelig og sårende for den offiseren det<br />
angår.”<br />
36 ffisersbladet
Kafo<br />
The show must go on!!<br />
Høstkonferansen 2009 er gjennomført. Gammelt styre har tatt<br />
ryggsekken på, satt i marsj og begynt å vandre i villrede ute i<br />
FMO. De har i sin periode lagt ned viktig arbeid som<br />
dermed vil komme dere kadetter til nytte den<br />
kommende tiden. Heldigvis benyttet ikke<br />
landskonferansen paragraf § 10 i vedtektene,<br />
oppløsing av styret. I stedet valgte de å gi sine<br />
stemmer til et nytt styre som skal ta over<br />
stafettpinnen. Jeg velger å benytte en av Freddy<br />
Mercury sine strofer for å symbolisere den<br />
tillitten vi har blitt gitt: The show must go on!<br />
Kommende periode har jeg fått med meg en gruppe kadetter<br />
med svært allsidig bakgrunn, som gjenspeiler alle kategorier<br />
kadetter. Alt fra F-16 og fregatten, infanteristen og logistikeren er<br />
representert i styret. Det nye styret består av nestleder Einar Fuhr<br />
Heggheim (Sjø) og styremedlemmene Marius Fjellberg (Sjø), Silje<br />
Steffensen (Sjø), Magnus Avlesen (Hær), Tonje Nordengen (Hær),<br />
Sjur Djupedal (Hær), Daniel Berg Eriksen (Luft), Tom Lund (Luft)<br />
og Joakim Ramse (Luft).<br />
Med fare for å ha blitt inspirert av en stor retoriker gikk jeg til valg<br />
med følgende parole: ”Vote for change”. Jeg ser i ettertid at dette<br />
kanskje var en noe ambisiøs og forventningsbringende frase.<br />
Likevel mener jeg den har noe ved seg. Det arbeidet og<br />
engasjementet som legges ned i kadettorganisasjonene er ikke<br />
bare viktig for den tiden vi er på krigsskolen. Karriereplanlegging<br />
er en sak som engasjerer mange. Dette har vi hatt fokus på i<br />
KAFO i ett år allerede – og vi akter å føre denne saken videre opp<br />
mot FPT. Alle kadetter bør vite hva Forsvaret vil med hver enkelt.<br />
Utover dette skal vi selvfølgelig jobbe videre med de sakene som<br />
angår kadetthverdagen. Her anser jeg forbedring av<br />
familietillegget og gradsopprykk på krigsskolen som svært viktige.<br />
Familietillegget er et svært positivt tiltak for å gjøre overgangen fra<br />
arbeid ”ute i bruket” til å være kadett enklere. Problemet med<br />
familietillegget slik det er i dag er at det slår feil ut for mange av de<br />
kadettene som faktisk trenger det. Løytnant Morten Kristiansen<br />
sin historie i ”Jet Set” fra slutten av forrige skoleår viste dette i<br />
klartekst. KAFO mener at familietillegget bør tilfalle alle de som<br />
har forsørgeransvar, og beløpet bør tilsvare kostnaden for en<br />
barnehageplass etter skatt.<br />
I utgangspunktet er kadettmassen en liten og spesiell gruppe i<br />
forsvarssammenheng. For å få gjennomslag for de saker som<br />
angår kadetter bør man være så slagkraftig som mulig. Dette<br />
gjøres best gjennom samarbeid på tvers av<br />
organisasjonstilhørighet. Derfor vil KAFO jobbe for at samarbeidet<br />
mellom de tre kadettorganisasjonene skal bli bedre.<br />
Nytt år med BESO<br />
Befalselevenes samarbeidsorgan (BESO) har avholdt sin<br />
årlige høstkonferanse og et nytt landsstyre er blitt valgt og ny<br />
handlingsplan er blitt utarbeidet. Mitt navn er Jo Rosten, er 23<br />
år og kommer fra HVBS. Jeg er den som har fått den ærefulle<br />
oppgaven med å være leder for styret i det kommende året.<br />
I 1979 (14.oktober) opprettet BFO et eget organ av og for<br />
befalselever. Organet skulle gjennom BFO ha fokus på<br />
elevenes vilkår samt ta vare på elevenes rettigheter. I år feirer<br />
vi altså 30 år. Det er med ydmykhet det nye styret nå overtar.<br />
Jeg vil benytte anledningen til å takke det forrige styret for det<br />
utrolige arbeidet dere har gjort for oss befalselever. Arbeidet<br />
dere la ned i høstkonferansen og tilretteleggelsen for oss i det<br />
nye styret var fremragende. Vi skal gjøre vårt beste for å jobbe<br />
videre og ivareta interessene.<br />
Det avtroppende styret gjorde i forrige periode en fantastisk<br />
jobb med å få gjennom flere viktige saker. En av sakene var at<br />
vernepliktige som avbryter eller fullfører sin førstegangstjeneste<br />
for så å begynne på GBU, skal få utbetalt dimisjonsgodtgjørelse<br />
for avtjente dager. Dette fikk styret gjennomslag for.<br />
På årets høstkonferanse ble vi enige om handlingsprogram<br />
for 2010. I handlingsprogrammet står de tingene vi skal<br />
jobbe med i år. En av årets viktigste saker vil bli å jobbe<br />
for å øke utdanningsbonusen slik at befalselever og<br />
vernepliktige soldater likestilles økonomisk. Pr dags dato har<br />
en vernepliktig med korporaltillegg og dimisjonsgodtgjørelse<br />
høyere lønn totalt på et år, enn det vi befalselever har. Styret<br />
mener det er galt og at vi elever skal ha minimum like stor<br />
lønn, samt at utdanningsbonusen burde øke parallelt med<br />
dimisjonsgodtgjørelsen i fremtiden. Styret vil i det kommende<br />
året også følge opp de sakene det avgående styret fikk<br />
gjennom.<br />
På BFO sine nettsider (www.bfo.no) vil en kunne finne hele<br />
handlingsprogrammet, prinsipprogrammet, samt følge med på<br />
arbeidet BESO og BFO gjør.<br />
Det nærmer seg nå slutten av kalenderåret. En tid som for<br />
oss befalselever assosieres med vinterøvelse, mestring og<br />
eksamener. Jeg vil ønske dere alle lykke til med de utfordringer<br />
og oppgaver som venter, og med det god jul og godt nyttår.<br />
Avslutningsvis vil jeg takke alle de engasjerte kadettene som<br />
møtte opp på Høstkonferansen og bidro til at konferansen ble et<br />
høydepunkt for mange. En ekstra takk til Lars Kristian Danielsen<br />
for alt arbeidet han har gjort for KAFO og Høstkonferansen.<br />
Til alle artillerister: Til lykke med St. Barbara og gratulerer med vel<br />
overstått feiring av den 4. desember!<br />
John Nergård<br />
Leder KAFO<br />
Jo Rosten<br />
Leder BESO
BFO-PAKKEN<br />
UNIK FORSIKRING GJENNOM BFO<br />
5 ELEMENter deKNING MEDLEM EKTEF/SAMB BARN<br />
Livsforsikring inntil 14 G Ja * **<br />
Uføreforsikring inntil 12 G Ja * **<br />
Ulykkesforsikring inntil 67 G Ja Ja Ja<br />
Behandlingsutgifter Inntil kr 50.000,- Ja Ja Ja<br />
Kritisk sykdom 1G Ja Ja<br />
* Kan kjøpes mot tillegg i pris - (96,- for livsforsikring 62 for uføreforsikring - totalt 158 pr mnd)<br />
** Ønskes slik forsikring anbefaler vi at det tegnes egen barneforsikring i IF<br />
Tabellen er noe forenklet for fullstendige vilkår gå inn på www.bfo.no<br />
• BFO-pakken gjelder verden over, døgnet rundt.<br />
• Prisen er 285,- pr mnd.<br />
• Ulykkedelen omfatter risikosport som dykking, fallskjermhopping og klatring med mer<br />
- også i fritiden – uten tillegg i prisen.<br />
• Ulykkedelen gjelder også for din familie. Hvert familiemedlem er forsikret for i overkant av<br />
2,5 millioner ved 100 % invaliditet.<br />
• Kritisk sykdom gjelder for medlemmet og hjemmeværende barn mellom 1 - 20 år.<br />
• NB! - du er også forsikret gjennom Forsvaret.<br />
• Med virkning fra 1. januar 2010 vil BFO-pakken bli utvidet for deg og din familie.<br />
Offentliggjøres i <strong>Offisersbladet</strong>s januarnummer.<br />
BFOs Kollektive hjemforsikring med Superdekning er en fullverdig innboforsikring. Denne er nå utvidet<br />
og dekker også forbrukerelektronikk. Dette er samme type forsikring som man tilbys til flere hundre<br />
kroner pr artikkel ved kjøp hos el-kjedene. (Fra 1. mai 2009 og fram til 1. mai 2010 er 1G = Kr 72.881,-)<br />
Forsvarets Personellservice<br />
Slutter du i Forsvaret<br />
Gjør vi oppmerksom på at du har full mulighet til å opprettholde ditt<br />
medlemsskap i Forsvarets Personellservice.<br />
Har du først meldt deg ut og ikke har tilknytning til Forsvaret kan du ikke<br />
melde deg inn igjen.<br />
– Det lønner seg å være - medlem –
INTOPS<br />
BFO HAR FORSIKRINGER TIL GUNSTIGE PRISER OG<br />
MED HØY DEKNINGSGRAD<br />
• Fra 2010 tilbyr BFO en forbedret reiseforsikring for utestasjonert personell.<br />
• BFO tilbyr sine medlemmer forsikringer som også gjelder i krigsområder<br />
Gjelder fra den dagen du tegner den. Eneste unntak er ulykke som følge av krigshandlinger.<br />
(Her dekker Forsvaret 65G)<br />
• Gratis innboforsikring for INTOPS (Containerforsikring). Meld fra til FP.<br />
• BFO har egne kontaktpersoner for deg som reiser ut.<br />
SAMMENLIGN GJERNE BFOs FORSIKRINGER MED ANDRE!<br />
For mer informasjon www.bfo.no eller kontakt BFO på tlf 23 10 02 20<br />
FP gir sine medlemmer:<br />
• Høy rente på innskudd • Store rabatter på forsikring • Gruppeliv<br />
• Gode lånebetingelser • Gratis betalingsoppdrag • Diners<br />
• Nettbank • Gebyrfrie tjenester • Esso<br />
• Personlig service<br />
Vil du vite mer om -<br />
tilbudene<br />
Besøk vår hjemmeside på www.fpservice.no<br />
Eller kontakt oss på telefon: siv. 2309 2400 mil. 0510 2400 – fax 2309 2499<br />
E-post: fp@fpservice.no Post: Postboks 1493 Vika, 0116 Oslo<br />
Husk: Meld deg inn!
Aktuell debatt<br />
Misbruk av frabeordring<br />
Med støtte fra BFO klaget viseadmiral Jan Reksten Forsvarsdepartementet (FD)<br />
inn for Sivilombudsmannen etter den behandlingen han fikk i kjølvannet av Dalseide<br />
II-rapporten. Sivilombudsmannen reagerte med prinsipputtalelse som setter en<br />
stopper for FD’s misbruk av forsvarspersonelloven.<br />
FD innledet frabeordringssak mot Reksten<br />
med henvisning til Forsvarspersonelloven<br />
(fpl) § 7. Grunnlaget ble opplyst å være<br />
tillitssvikt etter at han hadde deltatt på<br />
golfarrangementer i Alicante som var<br />
arrangert av Kjell Arne Bratli, kollega og<br />
senere Ombudsmann for Forsvaret.<br />
Dalseide-granskingen brakte fram bilag fra<br />
Siemens AS der det fremgikk at noe av<br />
oppholdsutgiftene var dekket av deltakere<br />
ansatt i Siemens. Dette var helt ukjent for<br />
bl.a. Reksten. Som kjent ble dette også<br />
fastslått av Oslo tingrett i dommen der de<br />
ansatte i Siemens AS og Kjell Arne Bratli<br />
ble frifunnet for tiltalen om korrupsjon.<br />
Frifinnelsen var nettopp begrunnet i at de<br />
øvrige turdeltakerne aldri hadde kjennskap<br />
til utgiftsdekningen. Noen straffesak mot<br />
Reksten og de andre deltakerne fra<br />
Forsvaret ble som kjent ikke reist. Etter en<br />
dramatisk razzia henla Økokrim raskt disse<br />
sakene.<br />
Forsvarspersonelloven har vært brukt av<br />
FD som hjemmel for å frabeordre befal fra<br />
deres stillinger og stille dem ”til disposisjon”<br />
for overordnede, uten en definert ny<br />
stilling. Viseadmiral Jan Reksten var som<br />
kjent sjef FOHK da han ble truet med<br />
frabeordring for å bli stilt til Forsvarssjefens<br />
disposisjon. Det ble avklart at Forsvarssjefen<br />
ikke hadde noe definert behov for<br />
ham, og frabeordringen var ikke ment<br />
brukt som et tiltak for å omdisponere<br />
Reksten til en annen stilling. Forsvarspersonelloven<br />
har overskriften ”Disponering”<br />
og pålegger yrkesbefal og<br />
avdelingsbefal en plikt til ӌ la seg<br />
disponere til stilling i Norge og utlandet”.<br />
(For tjenestegjøring i internasjonale<br />
operasjoner gjelder egne bestemmelser i<br />
lovens kapittel III). Bestemmelsen bruker<br />
ikke begrepet ”frabeordring”. Overfor FD<br />
og Sivilombudsmannen gjennomgikk<br />
Rekstens advokat bestemmelsens forhistorie,<br />
ordlyd og formål. Han dokumenterte<br />
at bestemmelsen bare kan brukes til<br />
det den gir uttrykk for, nemlig en disponering<br />
”til stilling”, og ikke en ren frabeordring<br />
som en sanksjon eller reaksjon av disiplinær<br />
karakter. Til slike formål må FD i tilfelle<br />
holde seg til tjenestemannslovens regler og<br />
benytte de sanksjoner som er hjemlet der.<br />
I Jan Rekstens tilfelle var det intet grunnlag<br />
for slike sanksjoner, og FD forsøkte seg da<br />
heller aldri på dette.<br />
Sivilombudsmannen har 19. oktober<br />
2009 avgitt sin uttalelse i saken. Han viser<br />
til at tjenestemannsloven og lov om militær<br />
disiplinærmyndighet ”har etablert et<br />
system som på nærmere vilkår gjør det<br />
mulig for Forsvaret å slå ned på utilbørlig<br />
atferd gjennom bestemmelsene om<br />
disiplinærreaksjoner og avskjed, og som<br />
også gjør det mulig å avskjedige en<br />
embetsmann som må anses varig uskikket<br />
for stillingen sin.” Sivilombudsmannen<br />
fortsetter: ”Forsvarets legitime behov for å<br />
kunne fjerne embetsmenn som man på<br />
grunn av vedkommendes klanderverdige<br />
handlinger ikke lenger har tillit til, må<br />
anses tilstrekkelig ivaretatt gjennom disse<br />
bestemmelsene. At Forsvaret i slike tilfeller<br />
i stedet skulle kunne beordre<br />
vedkommende embetsmann bort fra sin<br />
stilling i medhold av forsvarspersonelloven<br />
§ 7, harmonerer dårlig med de materielle<br />
skranker og prosessuelle garantier som er<br />
oppstilt for avskjed og disiplinærreaksjoner.”<br />
Det misbruket av forsvarspersonelloven<br />
§ 7 som FD har stått for, vil heretter være<br />
utelukket. Misbruket har gjort befalet<br />
tilnærmet rettsløs. Det å bli fratatt stillingen<br />
og ”stilt til disposisjon” uten noen ny,<br />
definert og adekvat stilling, kan være helt<br />
ødeleggende. BFO er takknemlig for at Jan<br />
Reksten valgte å forfølge dette og brakte<br />
det inn for Sivilombudsmannen.<br />
Det skal tilføyes at Sivilombudsmannen<br />
også har tildelt FD en meget skarp kritikk<br />
fordi det utøvde press på Jan Reksten for å<br />
få ham til å søke avskjed. At FD foreholdt<br />
Reksten at det var aktuelt å frabeordre<br />
ham fra stillingen som sjef FOHK hvis han<br />
ikke selv søkte avskjed fra Forsvaret, uten<br />
at frabeordring ville være hjemlet i loven,<br />
må anses ”som et usaklig pressmiddel mot<br />
Reksten”, konkluderer<br />
Sivilombudsmannen. FD får også kritikk for<br />
40 ffisersbladet
KA74 DEFENDER ALUMINIUM BOX<br />
- Meet every challenge -<br />
ikke å ha gitt Reksten det dokumentinnsyn<br />
som ville vært nødvendig når han skulle ta<br />
stilling til kravet om at han skulle søke avskjed.<br />
Som kjent valgte Reksten ikke å søke<br />
avskjed, men stod i stillingen til oppnådd<br />
aldersgrense, noe han etter denne uttalelsen<br />
fra Sivilombudsmannen hadde all mulig rett til.<br />
Men det har sikkert vært slitsomt å ha en<br />
klagesak gående mot FD samtidig som han<br />
jobbet i Forsvaret.”<br />
BFO er svært tilfreds med at vi har fått<br />
ytterligere tydeliggjort befalets rettsstilling<br />
knyttet til hjemmelsgrunnlaget i lov om<br />
personell i forsvaret. Sivilombudsmannens<br />
uttalelse betyr at det kun er<br />
Tjenestemannsloven eller Lov om militær<br />
disiplinærmyndighet som gir arbeidsgiver<br />
(Forsvaret) hjemmel til å iverksette reaksjoner<br />
knyttet til befalets tjenesteplikter og<br />
tjenesteforhold (disiplinærreaksjoner).<br />
Forsvarspersonelloven gir altså ikke hjemmel<br />
til disiplinære reaksjoner. Videre at den plikt<br />
befal har til å la seg disponere i henhold til<br />
Forsvarspersonellovens § 7, er knyttet til<br />
Forsvarets forenklet omdisponering til og<br />
tilesetting i andre stillinger, bl.a. ved<br />
omorganiseringer og behov for<br />
kompetansestyring, og ikke som reaksjon<br />
på brudd på tjenesteplikter.<br />
Av Eivind Solberg<br />
Leder BFO<br />
Chosen by the Norwegian Armed Forces<br />
Best choice for protection during<br />
transport and storage of valuable loads<br />
Extremely strong construction<br />
Low weight, high quality materials<br />
Oskar Pedersen 55x90 05-09-06 08:11 Side 1<br />
Stackable, optimizes logistics<br />
IP54 waterproof, colours of any choice<br />
Customized sizes and interior<br />
UN approved options<br />
ffisersbladet 41
Klart vi kan –<br />
Våre politiske myndigheter<br />
står overfor et svært viktig<br />
valg for Luftforsvaret, ja<br />
faktisk hele Forsvaret. Det er<br />
vurdert hvilken flytype som<br />
skal erstatte F-16, og det er<br />
bestemt hvem Norge skal<br />
innlede forhandlinger med.<br />
Dette etter en svært grundig<br />
og ryddig prosess, hvor<br />
behovet for åpenhet naturlig<br />
nok var begrenset av både den<br />
politiske og næringsmessige<br />
sensitivitet som et slik<br />
prosess nødvendigvis må<br />
være underlagt. Nå skal det<br />
imidlertid tas stilling til hvor<br />
F-35 skal lokaliseres, og<br />
innretningen på fremtidig<br />
basestruktur i Luftforsvaret.<br />
Av Ørland Hovedflystasjon<br />
En eller to kampbaser<br />
Det sentrale spørsmålet rundt fremtidig<br />
kampbase(r) vil være om vi skal fortsette med<br />
to baser for kampfly, eller om vi skal<br />
konsentrere virksomheten rundt en kampbase.<br />
Operativt sett er det selvsagt mer enn ønskelig<br />
med seighet i strukturen, samt at et ønske om<br />
å fordele støybelastning kan underbygge et<br />
behov for to kampbaser. Men når dette møter<br />
de økonomiske realiteter vil det bli nødvendig å<br />
foreta vurderinger både opp mot initielle<br />
investeringer for i det hele tatt å kunne innføre<br />
og operere F-35, samt beregninger rundt de<br />
totale levetidskostnader for den nye<br />
kampflyflåten. Det er vanskelig å spå om<br />
fremtidige forsvarsbudsjetter, men at F-35 på<br />
sikt vil kreve større driftsutgifter enn dagens<br />
F-16 er sannsynlig. Presset på den omfattende<br />
basestrukturen som Luftforsvaret har arvet fra<br />
den kalde krigen vil derfor øke, noe som tilsier<br />
at kampbasevalget er en gylden mulighet til å<br />
tilpasse deler av vår basestruktur til forventede<br />
budsjettrammer gjennom å satse på en<br />
kampbase, for kampfly, luftvern og basesett.<br />
Kosteffektiv styrkeproduksjon<br />
Hva bør vektlegges i vurderingene knyttet til<br />
fremtidig kampbase Det sentrale punktet må<br />
utvilsomt være å sikre maksimal operativ<br />
handlefrihet, for slik å oppnå en kosteffektiv<br />
styrkeproduksjon med F-35. Vi bør ikke velge<br />
en løsning som vi på forhånd vet vil legge<br />
begrensninger på styrkeproduksjonen, idet<br />
dette vil redusere effekten av den omfattende<br />
investeringen som kreves for å sikre fremtidig<br />
nasjonal kampflykapasitet. Operativ<br />
handlefrihet for kosteffektiv styrke-produksjon<br />
kan best sikres gjennom å velge en ren militær<br />
flystasjon med minimalt potensiale for konflikt<br />
med sivil lufttrafikk, tilgjengelig luftrom for<br />
luftmilitær øvingsvirksomhet i umiddelbar<br />
nærhet, samt tilgang på adekvat skytefelt for<br />
luft-til-bakke og luft-til-luft skyting i en avstand<br />
som tilsier maksimal utnyttelse av hver flytime.<br />
I tillegg bør valg av kampbase også ta hensyn<br />
til behovet for optimal styrkeproduksjon for<br />
luftvern og basesett, slik at synergien ved å<br />
samle dette på en base kan gi maksimal<br />
uttelling.<br />
Ørland hovedflystasjon<br />
Ørland er en moderne militær flystasjon med<br />
betydelig kapasitet, men har samtidig et<br />
betydelig utviklingspotensial. Stasjonen<br />
produserer og leverer allerede i dag operative<br />
kapasiteter som gjør den unik i Nordeuropeisk<br />
målestokk. Kombinasjonen av<br />
kampfly, luftvern, basesett, AWACS og<br />
redningshelikopter gir et operativt mangfold av<br />
luftmilitær virksomhet som sikrer kost-effektiv<br />
42<br />
ffisersbladet
det ordner seg på Ørland!<br />
En formasjon av flere nasjoners “Tiger” lakkerte jagerfly<br />
over Trødelag under et såkalt “Tiger-Meet”.<br />
Sjef 138 luftving, brigader<br />
Tom Georg Guttormsen.<br />
styrkeproduksjon gjennom utstrakt synergi<br />
mellom kamp- og støtteelementer. Geografisk<br />
sett har Ørland en gunstig beliggenhet i Midt-<br />
Norge for å ivareta hele nasjonens interesser i<br />
samspill med eventuelle deployeringsbaser<br />
både sørover og nordover i vårt langstrakte<br />
land. I kombinasjon med et skreddersydd<br />
detasjement av et lite antall kampfly på<br />
beredskap i Nord-Norge, vil vi være sikret<br />
tilstrekkelig nærhet til alle landsdeler, samtidig<br />
som nødvendig samtrening med sjø- og<br />
landmilitære kapasiteter kan ivaretas på en<br />
kosteffektiv måte. Ørland hovedflystasjon er,<br />
både grunnet sin kapasitet og pga de svært<br />
gode øvings- og treningsmulighetene i<br />
umiddelbar nærhet, en svært attraktiv base<br />
for alliert treningsvirksomhet - noe den meget<br />
høye aktiviteten de siste ti år er et håndfast<br />
bevis for. Ikke minst så sikrer Ørland fortsatt<br />
tilstedeværelse av NATO i nordområdene med<br />
sin fremskutte lokasjon for E-3A AWACS.<br />
Operativ handlefrihet<br />
Ørland er en ren militær flystasjon med et<br />
ubetydelig innslag av sivil lufttrafikk. Luftmilitær<br />
aktivitet foregår uforstyrret i både<br />
kontrollsone og terminalområde på en måte<br />
som ivaretar behovet for samtrening med<br />
luftvern og andre bakkebaserte kapasiteter på<br />
en optimal måte. Uten denne operative<br />
handlefriheten vil den militære aktiviteten<br />
måtte tilpasse seg sivil lufttrafikk på en<br />
begrensende måte. Nærheten til tilgjengelig<br />
luftrom av betydelig størrelse for luftmilitær<br />
treningsaktivitet over både sjø og land, gjør at<br />
Ørland kan tilby en unik utnyttelse av kostbar<br />
flytid. Potensialet for ytterligere å utnytte dette<br />
fortrinnet er imidlertid betydelig. Dette underbygger<br />
Ørland som en fullt ut tilfredsstillende<br />
flystasjon for fremtidig styrkeproduksjon av<br />
alle Luftforsvarets kampflyskvadroner, i kombinasjon<br />
med muligheten for å øke den verdifulle<br />
samtreningen med allierte avdelinger.<br />
Skytefelt<br />
Tarva skytefelt er med sin beliggenhet kun to<br />
minutter flytid fra Ørland, og dette forsterker<br />
Ørlands fortrinn mht kosteffektiv utnyttelse av<br />
flytid. Skytefeltet er under konstant utvikling<br />
og har et stort potensiale uten at det kommer i<br />
nevneverdig konflikt med sivile interesser.<br />
Tarva nyttes til luft-til-bakke våpenlevering fra<br />
kampfly, og kan videreutvikles videre også til<br />
bruk av bakkebaserte våpensystemer. Det er<br />
om lag fem minutter flytid fra Ørland til Halten<br />
skytefelt. Dette feltet kan blant annet nyttes<br />
for luft-til-luft skyting med moderne missiler,<br />
og skytefeltet benyttes også av Sjøforsvaret.<br />
Nærheten til basen og kombinasjonen av<br />
Tarva og Halten skytefelt gir særdeles gode<br />
muligheter for å trene våpenlevering fra<br />
kampfly.<br />
Samtrening<br />
Tilstedeværelsen av NATO AWACS på Ørland<br />
ffisersbladet 43
Overvåkingsflyet E3A AWACS har også base på Ørland.<br />
330 skvadrons SeaKing<br />
er stasjonert på Ørland.<br />
Formasjon med både F-16 Falcon,<br />
F-18 Hornet og JAS Gripen.<br />
har ikke bare sikkerhetspolitisk betydning.<br />
AWACS utfører bla kontroll av kampfly, og<br />
komponenten er svært ivrig med å sende fly<br />
og besetninger til Ørland for å gjennomføre<br />
denne type verdifull samtrening når et tilstrekkelig<br />
antall kampfly er involvert. Et viktig<br />
moment rundt innføringen av nye kampfly, er<br />
behovet for fellesoperativ samtrening med<br />
andre systemer, ikke minst fra andre forsvarsgrener<br />
som opererer i flere landsdeler, men<br />
primært i Sør-Norge. Dette kan best oppnås<br />
gjennom en kampbase på Ørland med pålagt<br />
QRA i Nord-Norge. Nordisk samarbeid er et<br />
av mange initiativ som nå iverksettes, men<br />
dette er intet nytt mht kampfly. Et samarbeid<br />
med svenskene har eksistert i mange år, og<br />
det flyes også i dag mot svenske fly fra<br />
Ørland, samtidig som svenskene har deltatt<br />
på større øvelser herfra. Også forlegningskapasiteten<br />
på Ørland gjør basen attraktiv.<br />
Med sine1100 gjestesenger og store forpleiningskapasitet<br />
kan Ørland tilby allierte og<br />
partnere et reelt kostnadsbesparende alternativ<br />
til bruk av sivile hotell og tilhørende<br />
transportbehov mellom base og<br />
forlegningssted.<br />
Støybelastning<br />
Støybelastning er en utfordring uansett valg<br />
av kampbase ifm innføring av F-35. Ørland<br />
har imidlertid et særdeles godt utgangspunkt<br />
for å tilfredstille de miljømessige krav når det<br />
gjelder støy. Det utnyttes i dag kun 30 % av<br />
arealet innenfor stasjonsgjerdet, samtidig som<br />
områder utenfor stasjonen er bundet opp for<br />
eventuelle utvidelser. Både en eventuell<br />
forlengelse av rullebanen eller bygging av en<br />
ny parallell rullebane, kan enkelt gjøres som<br />
tiltak for å begrense støybelastningen lokalt<br />
dersom det skulle vise seg nødvendig.<br />
Gevinstrealisering<br />
Ørland er det klart beste alternativet for raskt<br />
å kunne etablere èn kampbase for Luftforsvaret,<br />
slik at gevinstpotensialet ved reduserte<br />
driftsutgifter kan realiseres hurtigst mulig. I<br />
tillegg til at investeringsbehovet på Ørland vil<br />
være langt lavere enn andre alternativer, kan<br />
dette være med på å sikre den ønskede<br />
økonomiske handlefrihet til å anskaffe et<br />
tilstrekkelig antall F-35. Det ligger også<br />
betydelige økonomisk gevinster i å gå over til<br />
en mer kosteffektiv og miljøvennlig drift av<br />
kampfly gjennom bygging av kompakthangarer.<br />
Ørland har allerede utredet potensialet<br />
i dette, og gevinsten er betydelig. Så ja;<br />
klart vi kan, det ordner seg på Ørland - hele<br />
Norges hovedflystasjon!<br />
44<br />
ffisersbladet
Militært toppmøte i Norge<br />
Sjefen for den russiske Nordflåten, viseadmiral<br />
Nikolay Mikhaylovic Maksimov, avsluttet i midten av<br />
oktober sitt Norgesbesøk.<br />
På vei ut av fjellanlegget.<br />
- Møter som dette styrker våre naboskapsbånd, gir<br />
oss økt kunnskap om hverandre og det bygger tillit,<br />
sier vert og sjef ved Forsvarets operative hovedkvarter<br />
(FOH), general Bernt Iver Ferdinand Brovold.<br />
Hans russiske motpart uttrykte også viktigheten av<br />
å møtes, og var særs fornøyd med det innholdsrike<br />
programmet. Besøket var en del av en formell<br />
møteserie som gjennomføres en gang i året -<br />
vekselvis i Norge og Russland. Russland har øket<br />
sin militære aktivitet både i våre interesseområder<br />
og på verdensbasis. Det blir derfor enda viktigere<br />
at kontakten og kommunikasjonen - også på det<br />
personlige plan - mellom de øverste militære sjefer i<br />
dette området holdes ved like og utvikles.<br />
- Enhver nasjon har territorium og strategiske<br />
interesser, hvor Forsvaret naturligvis vil ha en rolle<br />
knyttet til suverenitetshevdelse.<br />
Når det gjelder nordområdene fremstår det som<br />
et særdeles fredelig område og vi ser i dag ingen<br />
umiddelbare tegn til alvorlige konflikter.<br />
Det er vår oppfatning at militær tilstedeværelse<br />
i nord fremmer stabilitet og sikkerhet så lenge<br />
den er konsekvent og forutsigbar - noe som blant<br />
annet skapes gjennom møter som dette, sa general<br />
Brovold.<br />
I løpet av oppholdet besøkte Maksimov og Brovold<br />
Haakonsvern, Bodø hovedflystasjon og på FOH.<br />
(pressemelding fra FOH - noe forkortet)<br />
BFO besøkte kystradarstasjonen<br />
på Langenes<br />
En liten times kjøretur<br />
fra Sortland og nordover<br />
i Vesterålen ligger<br />
kystradarstasjonen på<br />
Langenes. Kystradaren på<br />
Langenes er en av i alt 8<br />
stasjoner i Kystradar Nordkjeden.<br />
Omgivelsene er minst<br />
like ville og naturskjønne<br />
som i Lofoten og turen opp til<br />
selve stasjonen kan mildt sagt<br />
beskrives som luftig.<br />
Løytnant Børge Gundersen, Kapteinløytnant Per-<br />
Ved ankomst blir OTV/BFO<br />
Birger Hansen Løytnant Tor-Simen Seildal.<br />
møtt av stasjonens tre ansatte<br />
ved porten til oppkjøringen. De<br />
hadde lagt om til vinterdekk<br />
på bilen og jeg tenkte at<br />
det var jammen bra da jeg<br />
satt på den både luftige,<br />
stupbratte og isbelagte veien<br />
opp til stasjonen. Stasjonens<br />
avdelingsleder, Per-Birger<br />
Hansen forklarer at Kystradaren<br />
produserer radarbilde av<br />
all overflateaktivitet slik<br />
Radarstasjonen godt plassert på toppen.<br />
at Forsvarets Operative<br />
Hovedkvarter har de beste<br />
forutsetninger til å følge med på hva som skjer langs kysten vår. OTV/BFO ble<br />
så vist rundt i et moderne anlegg med tekniske rom, messe og kontorlokaler.<br />
Anlegget bærer preg av orden og godt vedlikehold og er grunnet de tøffe<br />
værforholdene, bardunert fast i fjellet med tykke stålvirer. Utsikten til den ville<br />
nordsiden av Vesterålen og storhavet utenfor er fantastisk og de skiftende<br />
værforholdene gjør at utsikten aldri blir kjedelig.<br />
De tre som jobber her er meget fornøyd med arbeidsplassen sin og har en<br />
fin intern humor og et godt arbeidsmiljø. Vaktordningen de går på er tøff og det<br />
røyner på når en av dem blir borte over lengre perioder, som for eksempel ved<br />
beordring til internasjonal tjeneste. Men som ikke er uvanlig når man er stolt av<br />
jobben og arbeidsplassen, så finner den lille arbeidsstokken gode løsninger til<br />
arbeidstakers og arbeidsgivers beste. Noen av de andre stasjonene har innført<br />
turnustjeneste og har 4 ansatte, en ordning som har fremmet rekrutteringen<br />
og sørget for at når en har fri så er det fri. Dette er nok en ordning som også<br />
hadde passet fint her ved stasjonen sier teknikerne Tor-Simen Seildal og Børge<br />
Gundersen.<br />
Etter at Avdelingsleder Per-Birger Hansen hadde holdt brief om<br />
Kystradarkjeden kunne OTV/BFO slippe til og orientere om viktige<br />
organisasjonssaker i tiden. OTV/BFO fikk mange nyttige innspill i saker<br />
som opptar de ansatte ved stasjon. Etter en like luftig nedtur fra stasjon og<br />
med kurs hjemover gjorde jeg meg følgende tanker: Forsvaret er en heldig<br />
arbeidsgiver som har slike ansatte. De identifiserer seg med stolthet til det<br />
tjenestestedet, oppdraget og yrket de har. Måtte vi fortsette vår innsats i å ta<br />
vare på slike holdninger.<br />
BFO sier takk for at vi fikk besøke Kystradarstasjon Langenes og kommer<br />
gjerne tilbake ved en senere anledning.<br />
Tekst: Gunnar Eide, OTV/BFO/Nord-Norge<br />
Foto: Steinar Ormåsen og Gunnar Eide<br />
llitt av hvert<br />
ffisersbladet 45
Dette er Bodø hoved<br />
Det er tidlig morgen. To F-16 skjærer gjennom lufta over Bodø. NATO- oppdraget er<br />
mottatt, ordren er under utførelse. Dette er hverdagen i Nord-områdene.<br />
En F-16 fra Bodø sammen med to JAS Gripen<br />
over flott Nordlandsnatur.<br />
Av Bodø Hovedflystasjon<br />
Byen i byen<br />
Bodø hovedflystasjon er som en egen liten<br />
by i Bodø by. I dag har 800 sitt virke ved<br />
hovedflystasjonen, i tillegg er det omtrent<br />
350 vernepliktige som har sin tjeneste<br />
her. Innenfor portene til Forsvaret er det<br />
aktivitet døgnet rundt. Dette for å bidra til<br />
å ha en slagkraftig kampflyberedskap som<br />
er en av de viktigste pilarene for å ivareta<br />
Norges sikkerhet. Ved hovedflystasjonen<br />
er det alltid kampklare fly parat. Disse<br />
kan på kort varsel være til stede innenfor<br />
Norges sikkerhetspolitiske interesseområde<br />
for å hevde norsk suverenitet og kontroll.<br />
Dette er blitt viktigere i de siste årene på<br />
grunn av den økte militære aktiviteten i<br />
nordområdene.<br />
Nordisk samarbeid<br />
Basert på eksisterende avtaler om<br />
forsvarssamarbeid mellom de nordiske land<br />
har 132 Luftving (LV) inngått et samarbeid<br />
med det svenske og finske luftforsvaret.<br />
Samarbeidet gjør at norske fly ukentlig<br />
deltar på øvelser, delvis over svensk og<br />
norsk luftrom. Gjennom dette samarbeidet<br />
oppnås meget effektiv trening og øving<br />
innenfor begrensede ressursrammer<br />
samtidig som det styrker de nordiske lands<br />
evne til å møte felles utfordringer både i vår<br />
region og internasjonalt.<br />
- Det ligger helt klart et stort potensiale<br />
i å videreutvikle samarbeidet på mange<br />
områder, forteller brigader Per- Egil Rygg,<br />
sjef for 132 LV i Bodø. Han ser for seg at<br />
både bakkeoperative forsvarssystemer og<br />
øvelsene i luftrommet kan videreutvikles.<br />
Finland har skaffet seg NASAMS II<br />
Luftvern systemet som er det samme vi<br />
bruker, her ser vi helt klart muligheter til<br />
samarbeid, sier Rygg. – På øvingssiden<br />
ser vi reelle muligheter til å utvikle både<br />
fellesoperative og rene luftøvelser som går<br />
over landegrensene.<br />
Sjefen for det svenske Flottilj 21 ved<br />
Kallax, Per Nilsson, ser også nytten av et<br />
slikt samarbeid. – Det svenske flyvåpenet<br />
har forpliktelser i internasjonal beredskap.<br />
46<br />
ffisersbladet
flystasjon<br />
F-16 versus JAS Gripen.<br />
Foreslått ny flystripe på Bodø.<br />
I midten ser vi sjefen for 132 luftving,<br />
brigader Per Egil Rygh, Nodeland til høyre.<br />
I midten ser vi sjefen for 132 luftving,brigader Per Egil Rygh, GIL Stein E Nodeland til høyre.<br />
FAKTA:<br />
• 132 LV med 331 skv og 332 skv har<br />
sin opprinnelse fra North Weald/UK.<br />
Her ble 132 (N) Wing m 331 skv og<br />
332 skv (Spitfire) etablert i mai 1942.<br />
132 (N) Wing skulle senere utgjøre en<br />
viktig del av det norske Luftforsvaret<br />
som ble formelt etablert den 10 nov<br />
1944.<br />
Foto: Trønd Høyvik, Luftforsvaret.<br />
Derfor er det betydningsfullt for oss å kunne<br />
få øve med andre nasjoner, forteller Nilsson.<br />
Mer enn kampfly<br />
Men Bodø er mer enn bare F-16.<br />
132 luftving har ansvar for driften av<br />
flyplassen. Foruten kampfly så er en av<br />
to luftvernbataljoner stasjonert i Bodø,<br />
bestående av bakkebasert luftvern med<br />
NASAMS II systemet. Bodø hovedflystasjon<br />
er også vertskap for 330 skvadron<br />
avdeling Bodø, som opererer Sea King<br />
redningshelikopter.<br />
Også tjenester som vakt og sikring,<br />
hundetjeneste, eksplosiv rydding,<br />
militærpoliti og brann, redning og<br />
plasstjeneste tilhører aktiviteten i Bodø.<br />
Foto: Øystei Paulsen, Luftforsvaret.<br />
Ikke bare i lufta<br />
Det meste av den militære aktiviteten i<br />
Bodø skjer faktisk på bakken. Vedlikehold<br />
av både materiell og personell er viktige<br />
tjenester.<br />
Forsvarets logistikkorganisasjon<br />
(FLO) er en stor aktør i Bodø, som har<br />
ansvaret for flyteknisk og kjøreteknisk<br />
vedlikehold, men også drift og vedlikehold<br />
av data, radio og linje/link installasjoner<br />
gjennom IKT avdelingen. Forsvarsbygg<br />
er også representert i Bodø. De har<br />
ansvaret for vedlikehold og drift av<br />
forsvarets eiendommer, bygg og anlegg.<br />
Rett utenfor Bodø by er Forsvarets<br />
operative hovedkvarter (FOH) opprettet.<br />
Hovedkvarteret ble flyttet fra Jåttå utenfor<br />
• Helt siden 1919 har det vært<br />
flyaktivitet i Bodø, da de første<br />
sjøflyene kom til byen. Rullebanen<br />
ble påbegynt av briter og fullført av<br />
tyskerene under andre verdenskrig.<br />
Siden femtitallet har det vært<br />
stasjonert kampfly i den strategiske<br />
viktige byen.<br />
• Bodø hovedflystasjon ble utvidet på<br />
1980- og 1990 tallet ved hjelp av<br />
NATO- midler.<br />
• Bodø hovedflystasjon er en av de<br />
største basene i Nord Europa og har<br />
kapasitet til å operere et stort antall<br />
fly.<br />
• ca 800 ansatte sivilt/militært og ca<br />
350 vernepliktige<br />
ffisersbladet 47
Foto: 332 skvadron Bodø hovedflystasjon.<br />
Stavanger og etablert på Reitan ved Bodø<br />
den 1. august 2009. I tillegg til dette ligger<br />
også NOBLE, som er et eksperiment<br />
og utviklingssenter innenfor portene til<br />
Forsvaret i Bodø.<br />
Moderne flystasjon<br />
I dag fremstår Bodø hovedflystasjon som en<br />
moderne militære flyplass i Norge. I 2006<br />
ble flystripen forlenget 900 meter vestover,<br />
slik at flystripen i dag har en totallengde på<br />
ca fire kilometer. Det jobbes kontinuerlig<br />
med å redusere støy fra vår aktivitet, og<br />
forlengelsen av rullebanen har bidratt til<br />
å flytte flystøy lengre unna bebyggelsen.<br />
Vi har også endret avgangsrutinene for å<br />
minimalisere støybelastningen.<br />
Historien til Bodø hovedflystasjon starter<br />
i 1921 med regulære postflygninger. Under<br />
2. verdenskrig ble flystripa i Bodø hastig<br />
utbygd under kampene mot tyskerne<br />
som angrep landet. Etter kapitulasjonen<br />
tok tyskerne over flystasjonen, la<br />
betongdekke på flystripa og bygde<br />
spredningshangarer osv. Etter krigen tok<br />
nordmennene over flyplassdriften. I 1950<br />
ble det vedtatt å bygge ut flystasjonen<br />
til militær hovedflystasjon, og i 1956 sto<br />
den ferdig. Bodø hovedflystasjon har hele<br />
tiden vært under stadig modernisering og<br />
utbygging. I årene etter 1988 har NATO<br />
skutt inn milliarder av kroner på å bygge ut<br />
hovedflystasjonen for å kunne motta store<br />
forsterkninger i et krisetilfelle<br />
Deltar sivilt<br />
Det er ikke bare militære aktiviteter<br />
Forsvaret driver med i Bodø. Forsvarets<br />
menn og kvinner deltar også aktivt ute i<br />
den sivile verden. Blant annet til å arrangere<br />
store og populære begivenheter i Bodø. Den<br />
årlige musikkfestivalen Parkenfestivalen<br />
tiltrekker seg store artister og cirka 7000<br />
publikummere hvert år. I år deltok 20<br />
frivillige soldater med å arrangere denne<br />
festivalen. Også den årlige delfinalen i<br />
Melodi Grand Prix i Bodø får frivillig hjelp fra<br />
Forsvaret.<br />
Ved siden av å ligge geostrategisk bra<br />
plassert med en veletablert infrastruktur<br />
har man fra flystasjonen tilgang til egnede<br />
skytefelt for jagerfly både på Setermoen<br />
i Troms og Halkavarre i Finnmark. Store<br />
treningsområder fra Nordland til Finnmark<br />
er også tilgjengelig i tillegg til de spennende<br />
utviklingsmuligheter som allerede er i gang<br />
gjennom Nordisk samarbeid.<br />
Bodø hovedflystasjon ligger nær Bodø<br />
by, og aktiviteten til F-16 merkes av<br />
befolkningen. Men Luftforsvaret har gjort<br />
en rekke grep for at belastningen skal<br />
være mindre for publikum. Blant annet er<br />
landings- og avgangs prosedyrer tilpasset<br />
aktiviteten. Meningsmålinger som er gjort<br />
viser at 80 prosent av bodøs befolkning er<br />
positive til Bodø som hovedflyplass.<br />
Norge har besluttet å kjøpe de nye Joint<br />
Strike Fighter – flyene (JSF). Støymålinger<br />
viser at disse flyene vil støye noe mer<br />
enn dagens F-16. I den forbindelse har<br />
Bodø kommune selv foreslått å flytte<br />
landingsstripen lengre sørvest for dagens<br />
landingsstripe, slik at det er fremdeles mulig<br />
å opprettholde dagens aktivitet. Man oppnår<br />
også en bedre innflygningstrase fra øst uten<br />
hinder fra terrenget.<br />
48<br />
ffisersbladet
<strong>Offisersbladet</strong> og<br />
Befalets Fellesorganisasjon<br />
ønsker alle en fredelig jul<br />
og et godt nytt år!<br />
50<br />
ffisersbladet
Nøtter<br />
Gåte Gåte Gåte<br />
Mor var Mor veldig var veldig<br />
lei av Mor den lei var av stadige den veldig stadige<br />
kranglingen lei kranglingen av den til stadige Ole til Ole Ved å Ved bruke å bruke<br />
og hans kranglingen og yngre hans bror yngre til Ole tallene Ved<br />
bror tallene 1 å - bruke 9 1 - 9<br />
Bjørn. og Bjørn. Hun hans bestemte yngre Hun bestemte bror (du tallene kan (du kun kan 1 - kun 9<br />
seg for Bjørn. seg å gjøre for Hun å ville gjøre bestemte ville bruke (du bruke et kan tall kun et en tall en<br />
tiltak seg for tiltak for å få å for gjøre slutt å få på ville slutt på gang) bruke gang) kan et du kan tall en du<br />
kranglingen. tiltak kranglingen. for Derfor å få slutt Derfor på lage gang) 3 lage rekker kan 3 rekker du<br />
satte kranglingen. hun satte dem hun på dem Derfor på med lage 3 med tall 3 rekker slik 3 tall slik<br />
samme satte samme stykke hun dem stykke avispapir,<br />
samme men papir, de stykke men kunne de avis-<br />
kunne<br />
på avis-at summen med at summen 3 tall blir slik blir<br />
15 både at 15 summen vannrett<br />
15 og både loddrett. og vann-<br />
loddrett.<br />
både vann-<br />
blir<br />
ikke papir, røre ikke hverandre. men røre de hverandre. kunne<br />
Hvordan ikke Hvordan røre klarte hverandre. hun klarte hun rett og loddrett.<br />
det Hvordan det klarte hun<br />
det<br />
Ordlek Ordlek<br />
Jule-<br />
Lik farge Lik i farge sirkelen, i sirkelen, gir gutte- gir gutteeller<br />
jentenavn<br />
Tallmix<br />
88<br />
Lik eller farge jentenavn i sirkelen, gir gutteeller<br />
jentenavn<br />
E<br />
A<br />
R<br />
N<br />
E<br />
A R<br />
R N<br />
E<br />
N<br />
T<br />
N<br />
E<br />
N T N<br />
A<br />
I IR<br />
I I<br />
A A I R<br />
I<br />
A<br />
N<br />
M M A N<br />
Hvilken<br />
Hvilken<br />
Hvilken A<br />
bokstav Y A<br />
bokstav Y A<br />
bokstav E<br />
mangler mangler Y <br />
E E<br />
mangler U U I I<br />
i i<br />
i<br />
sirkelen<br />
sirkelen UQ<br />
MQ<br />
I<br />
Q M<br />
Et tenkt Dette<br />
Et Et tenkt tall.....<br />
er Dette en trivelig er<br />
tenkt<br />
en trivelig gir deg<br />
tall.....<br />
svaret, vil du med en<br />
55<br />
gir deg svaret, vil du med 19. en Deretter 19. Deretter multipliseres multipliseres<br />
selskapslek. Dette selskapslek. er en trivelig gang gir vite gang deg hva svaret, vite det hva tenkte vil det du tallet<br />
med tenkte en med tal-19. 3 og med Deretter resultatet 3 og resultatet multipliseres blir 57. blir 57.<br />
er. gang let vite er. hva det tenkte tal-<br />
Legg med så Legg til 3 og det så resultatet tenkte til det tal-<br />
tenkte blir 57. tal-<br />
Du ber selskapslek. en Du av ber gjestene en av gjestene tenke tenke<br />
på et Du tall på ber mellom et en tall av gjestene mellom 1 til 10. tenke 1 til 10. let er.<br />
Dette på tallet Dette tall skal tallet mellom han skal multiplisere<br />
1 han til 10. mul-<br />
Hvorfor Hvorfor<br />
let og Legg du let får så og 63. til du Det det får 63. tenkte første Det tallet<br />
i sifferet og 63, du får i 663, og 63. er det Det 6 er og første det er<br />
første<br />
sifferet<br />
Dette tiplisere med tallet 3, med legge skal 3, han til legge 1 mul-<br />
La til 1 oss Hvorfor La si at oss det si tenkte at det tallet tenkte tallet det tenkte sifferet det tallet. tenkte i 63, Her tallet. 6 er og det Her det er det<br />
og igjen tiplisere og multiplisere igjen med multiplisere 3, legge med til er med 1 6. La Tilskueren oss 6. si Tilskueren at multipliserer<br />
det tenkte multipliser-<br />
tallet bare det å prøve bare tenkte å seg tallet. prøve frem, Her seg det frem, er det det<br />
det er med er 6. det Tilskueren 3 og med får 3 18. og multipliser-<br />
får Her 18. tenkte Her bare tallet tenkte å prøve blir tallet alltid seg blir frem, det alltid det det<br />
3. Til og slutt 3. igjen Til skal multiplisere slutt han skal legge han med legge<br />
til det 3. tenkte Til til det slutt tallet. tenkte skal Når tallet. han han legge Når legges han er til det legges 1 med og til summen 3 1 og og får summen blir 18. Her føste blir tenkte sifferet. føste tallet sifferet. blir alltid det<br />
til det tenkte tallet. Når han legges til 1 og summen blir føste sifferet.<br />
IQ-test<br />
Hvilken Hvilken figur passer figur passer inn i inn i<br />
Hvilken figur passer inn i sammenligningen<br />
A A B B C C D D<br />
A B C D<br />
Krimgåte<br />
Hva døde Hva Jensen døde Jensen av av<br />
Jensen Hva Jensen og døde Hansen og Jensen Hansen møttes av møttes på en pub. på en De pub. bestilte De bestilte<br />
hver Jensen sin hver drink og sin Hansen med drink isbiter. med møttes isbiter. Jensen på Jensen helte pub. innpå helte De bestilte sin innpå sin<br />
drink hver og drink bestilte sin og drink bestilte en med til. Han isbiter. en til. drakk Han Jensen den drakk helte andre den innpå i andre en sin i en<br />
slurk drink og slurk bestemte og og bestilte bestemte seg en for til. seg å Han vente for drakk å før vente han den før bestilte andre han bestilte i en<br />
den slurk tredje. den og tredje. I mellomtiden bestemte I mellomtiden seg falt for å Hansen, vente falt Hansen, før som han bare som bestilte bare<br />
hadde den nippet hadde tredje. nippet til I drinken mellomtiden til drinken sin, død falt sin, om Hansen, død på om gulvet. som på gulvet. bare<br />
Begge hadde Begge mennene nippet mennene var til drinken utsatt var for utsatt sin, et mordforsøk, død et om mordforsøk, på gulvet. og og<br />
det viste Begge det seg viste mennene i ettertid seg i ettertid at var alle utsatt glassene alle for glassene et deres mordforsøk, inneholdt deres inneholdt og<br />
store det mengder store viste mengder seg gift. i ettertid Hvorfor gift. at Hvorfor døde alle glassene Hansen, døde Hansen, deres mens inneholdt mens<br />
Jensen store Jensen overlevde mengder overlevde gift. Hvorfor døde Hansen, mens<br />
Jensen overlevde<br />
Litt Litt Litt<br />
Lett Lett matte...<br />
Lett blanding<br />
1. Er både 1. Er mandarinen både mandarinen og sitronen og sitronen sitrusfrukter sitrusfrukter<br />
1. Hvilken formel kan 2. Hva 1. Er<br />
1. Hvilken formel kan 2. kalles Hva både de kalles mandarinen spesielle de spesielle båtene og sitronen båtene som brukes sitrusfrukter<br />
som brukes i i<br />
vi bruke 1. Venezia<br />
Hvilken bruke for å regne formel å regne ut kan 2. Hva Venezia kalles de spesielle båtene som brukes i<br />
ut<br />
3. I hvilket Venezia fylke ligger Elverum<br />
volumet vi volumet bruke av en for sylinder<br />
volumet der av en sylin-<br />
du født i dersom du har<br />
av å regne en sylin-<br />
ut 3. I hvilket fylke ligger Elverum<br />
4. Hvilket 3. I 4. hvilket Hvilket stjernetegn fylke stjernetegn ligger du Elverum født i dersom du har<br />
bursdag 4. Hvilket bursdag 25. stjernetegn mai 25. mai er du født i dersom du har<br />
2. Diameteren der 2. Diameteren i en i en 5. Storbritannia bursdag 5. Storbritannia 25. har mai regjering, har regjering, og den og ledes den av ledes en av en<br />
sirkel 2. sirkel Diameteren er 20 cm. er 20 Hvor cm. i en Hvor statsminister, 5. Storbritannia statsminister, men har hva men regjering, er hva det engelske er og det den engelske navnet ledes navnet en<br />
lang sirkel er lang radiusen er er 20 radiusen cm. i Hvor i 6. Hvor statsminister, 6. kommer Hvor kommer musikeren men musikeren hva Odd det Nordstoga Odd engelske Nordstoga fra navnet fra<br />
denne lang denne sirkelen er radiusen sirkelen i 7. Hvor 6. Hvor 7. ligger Hvor kommer Buckingham ligger musikeren Buckingham Palace Odd Palace Nordstoga fra<br />
3. Er denne det 3. Er riktig sirkelen det riktig at 75% at 75% 8. Når 7. Hvor 8. ble Når Krimkrigen ligger ble Krimkrigen Buckingham utkjempet utkjempet Palace<br />
av 35 3. av er Er det 35 det er samme riktig det samme at 75% 9. ..... 8. og Når 9. ..... hvorfor ble og Krimkrigen hvorfor ble Krimkrigen ble utkjempet Krimkrigen utkjempet utkjempet<br />
som av 35% som er av 35% det 75 samme av 75 10. Hva 9. 10. ..... sier Hva og tallet hvorfor sier 3,1416 tallet ble 3,1416 deg Krimkrigen for deg noe for utkjempet noe<br />
som 35% av 75 10. Hva sier tallet 3,1416 deg for noe<br />
Ordlek: Litt matte:<br />
Gåte: Hun Gåte: la en avis under døra og Ordlek: ArneOrdlek:<br />
Litt 1. matte: V = Litt π x matte: r 2 x H<br />
Hun satte la en Hun Ole avis på la under den avis ene døra under siden og døra av Arne og Marianne Arne 1. V 2. = 10 π 1. x cmr V 2 x = Hπ x r 2 x H<br />
satte døra Ole satte og på broren den Ole ene på på siden ene andre. av siden Marianne av Martin Marianne 2. 10 3. cm Ja 2. 10 cm<br />
døra og døra broren og på broren den andre. på den andre. Martin Martin 3. Ja Hvilken 3. Jabokstav<br />
Tallmix:<br />
Hvilken mangler Hvilken bokstav bokstav<br />
Tallmix: 8 3 4Tallmix:<br />
mangler Å mangler<br />
8 314<br />
5 98 3 4<br />
Å Å<br />
1 569<br />
7 21 5 9<br />
6 7 IQ-test: 2 6 7 2<br />
IQ-test: Figur IQ-test: B, fordi i begge sammenligningene er den andre motsatt<br />
Figur farget B, Figur fordi i forhold i B, begge fordi til den sammenligningene i begge første. sammenligningene er den andre er den motsatt andre motsatt<br />
farget Lett i forhold blanding: farget i til forhold den første. til den første.<br />
Lett 1. blanding: Ja Lett 2. Gondoler blanding: 3. Hedmark<br />
1. Ja 4. 2. Tvillingene Gondoler 1. Ja 2. Gondoler 3. 5. Hedmark The Prime 3. Hedmark Minister (the PM) 6. Vinje i Telemark<br />
4. Tvillingene 7. London 4. Tvillingene 8. 5. 1853 The Prime - 5. 1856.. The Minister Prime 9. Russland Minister (the PM) ville (the 6. utvide Vinje PM) sitt 6. i Telemark Vinje territorium i Telemark<br />
7. London på bekostning 7. 8. London 1853 av - 8. 1856.. Tyrkia 1853 9. - som 1856.. Russland kjempet 9. Russland ville sammen utvide ville med sitt utvide territorium Storbritannia, sitt territorium<br />
på bekostning Frankrike på bekostning og av Sardinia Tyrkia av som mot Tyrkia kjempet russerne som kjempet sammen 10. Pi sammen med Storbritannia, med Storbritannia,<br />
Frankrike Krimgåte: Frankrike og Sardinia og Sardinia mot russerne mot russerne 10. Pi 10. Pi<br />
Krimgåte: Både Krimgåte: Jensen og Hansen fikk drinker med forgiftede isbiter. Jensen<br />
Både drakk Jensen Både sine og Jensen drinker Hansen og fikk Hansen drinker fikk med drinker forgiftede med forgiftede isbiter. Jensen isbiter. Jensen<br />
drakk så fort sine drakk at drinker isbitene sine drinker ikke rakk å smelte før giften blandet seg ut i<br />
så fort drinken. at så isbitene fort at ikke isbitene rakk ikke å smelte rakk å før smelte giften før blandet giften seg blandet ut i seg ut i<br />
drinken. drinken.<br />
Levert av: PresseTjenester Levert av: ans, PresseTjenester Bergen C ans, Bergen C<br />
Levert av: PresseTjenester ans, Bergen C<br />
Svar:<br />
Svar:<br />
Gåte: Svar:<br />
ffisersbladet 51
Ungdommen slår til!<br />
BFOs Kadettforum (KAFO) og Befalselevenes Samarbeidsorgan (BESO), har vært samlet<br />
til den årlige høstkonferansen. I løpet av en hektisk og svært utbytterik helg på Arena<br />
hotell på Lillestrøm, fikk BFOs yngre garde både faglig påfyll, trimming av snakketøyet<br />
og nye landsstyrer på plass.<br />
KAFO og BESO representantene samlet i salen under et spennende foredrag.<br />
Av Morten Granhaug<br />
Lars K Danielsen og<br />
Einar Holst Clausen<br />
Der både krigsskolekadetter og befalselever<br />
samles, utveksles det mange erfaringer.<br />
Denne høstkonferansen var ingen unntak, og<br />
tilbakemeldingene etter høstkonferansen var<br />
udelt positive så vel faglig sett, som på det<br />
sosiale plan, der det var lagt opp til<br />
fellesarrangement på kveldene. Både KAFO<br />
og BESO fikk i løpet av høstkonferansen valgt<br />
nye landsstyrer, samt at de fikk diskutert seg<br />
gjennom noen av de satsningsområder som<br />
de skal ta med seg inn i det nye året.<br />
KAFOs satsningsområder blir: Karriereplaner i<br />
Forsvaret, Gradsopprykk som kadett,<br />
Familietillegget, GOU runden og valgfrihet for<br />
alle tjenestefelt, Integrering av Krigsskolens<br />
Logistikkadetter, forbedre informasjon og<br />
kommunikasjon med medlemmene, forbedre<br />
samarbeidet med de andre organisasjonene,<br />
samt å delta aktivt i samfunnsdebatten. KAFO<br />
vil gjennomgå dette på sitt første<br />
landsstyremøte.<br />
BESOs satsningsområder blir: Tilrettelegge<br />
informasjons- og vervingsmøter, skaffe<br />
elevkontakter, personsikkerhet ifm utfylling av<br />
skjemaer ved opptak til befalsskoler, økning<br />
av utdanningsbonusen, slik at befalselever og<br />
vernepliktige soldater likestilles økonomisk,<br />
samt jobbe for at utdanningsbonusen øker<br />
parallelt med dimisjonsgodtgjørelsen i<br />
fremtiden, for å nevne noen av områdene.<br />
Spennende foredrag<br />
Hele lørdagen var satt av til en rekke spennende<br />
foredrag, med påfølgende paneldebatt.<br />
Løytnant Thomas Bakke var første<br />
foredragsholder. Thomas har vært KAFO-leder<br />
i to perioder, og jobber nå på Skjold i indre<br />
Troms som troppsjef GBU, og er også valgt<br />
inn i BFOs hovedstyre samt Hovedtillitsvalgt i<br />
2 Bn. Han har en variert bakgrunn fra Hæren,<br />
men har også studert blant annet<br />
sikkerhetspolitikk i det sivile. Fra å snakke om<br />
hvilke forventninger Forsvaret har til offiseren,<br />
snakket Bakke om hvordan<br />
krigsskoleutdanningen treffer virkeligheten.<br />
Offiseren skal være i god fysisk form, være<br />
faglig dyktig, flink til å formulere seg, ha<br />
nettverk, prate engelsk flytende, ha høy<br />
arbeidskapasitet, være moden og strukturert.<br />
Det er med andre ord ikke så små krav som<br />
stilles til offiseren. Mange av kravene er ikke<br />
uttalte, slik som f.eks verdivalget mellom<br />
familie eller karriere, tidsklemma eller<br />
forholdet mellom vakanser i en avdeling og<br />
høyere arbeidspress på de gjenværende i<br />
avdelingen.<br />
Stiller Forsvaret riktig og relevante krav til<br />
dagens befal<br />
Oberst Ole Asbjørn Fauske, sjef<br />
Luftkrigsskolen, foredro om hvilke<br />
kvalifikasjoner en offiser bør inneha for å<br />
kunne fungere i dagens moderne forsvar,<br />
både i Norge og i utlandet. Fauske snakket<br />
videre om det personlige og ekte lederskapet,<br />
og understreket at en leder er leder hele<br />
tiden, og at det ikke er en rolle man kan ta på<br />
seg når det passer. Samtidig går det heller<br />
ikke an - etter Fauskes mening - å basere<br />
lederskapet sitt utelukkende på teori. I<br />
sammenheng med lederskap snakker også<br />
Fauske om å lede oppover – en omskriving av<br />
begrepet å spille hverandre gode. Dette tok<br />
han opp fordi lederen i de aller fleste<br />
sammenhenger er avhengig av sine undergitte<br />
for å utøve sitt lederskap. Han fortalte også litt<br />
om sine egne erfaringer rundt lederskap i<br />
sammenheng med forvaltning, og at sjefer<br />
ofte vurderes i forhold til budsjettet og<br />
forsvarlig forvaltning fremfor operative<br />
målsetninger. For å sette det i perspektiv sa<br />
Fauske at ”vi tapte krigen, men vi forvaltet<br />
den veldig bra!” Han avsluttet med å si at han<br />
ikke kjenner noen annen etat som gir så store<br />
utfordringer og muligheter som Forsvaret.<br />
52<br />
ffisersbladet
Nytt BESO Landsstyre: Befalsskole elevenes Samarbeidsorgan er partipolitisk uavhengig organ for bef.skoleelever<br />
som er medlem i BFO. Ny leder ble Jo Rosten HVBS og nestleder Henrik Hanasand FTBS. Fra venstre:<br />
Magnus Reiersen, Olav Sagen, Lily Amdal, Henrik Hanasand (nestleder), Ola Degnes, Jo Rosten (leder),<br />
Sondre Aune, Kristoffer Grønbeck (i blå skjorte), Fredrik Larsen, Christian Carstensen og Erik Borge.<br />
Fauske, Johannessen og Diesen hadde mye å<br />
snakke om i pausene.<br />
NYTT KAFO Landstyre: Kadettforum er et partipolitisk uavhengig organ for kadetter som er medlem i Befalets<br />
Fellesorganisasjon. Ny leder KAFO ble John Nergård, KS og nestleder Einar Heggheim, SKSK. Fra v. Nestleder<br />
Einar Heggheim SKSK, Joakim Ramse, LKSK, Daniel Eriksen, LKSK, Magnus Avlesen, KS, Silje Steffensen,<br />
SKSK, leder John Nergård, KS, Tonje Nordengen KS, Marius Fjellberg, SKSK, Tom Lund, LKSK (ikke tilstede),<br />
Sjur Djupedal, KS.<br />
Odin Johannessen, Sverre Diesen, Thomas Bakke,<br />
Jan W Steen og Ole Asbjørn Fauske i panelet.<br />
Krigsskolesjefen om krav<br />
Sjef Krigsskolen oberst Odin Johannessen<br />
kom i sitt innlegg inn på kravene som stilles til<br />
de som gjennomfører grunnleggende<br />
offisersutdanning (GOU), og ble etterfulgt av<br />
nylig avgåtte forsvarssjef general Sverre<br />
Diesen. Johannessen fortalte om<br />
sammenhengen mellom Norges<br />
internasjonale militære operasjoner og<br />
utdanningen på Krigsskolen. Offiserene som<br />
utdannes på Krigsskolen skal være i stand til<br />
å gjennomføre operasjoner på kompaninivå<br />
innenfor rammen av en brigade, nasjonalt<br />
eller internasjonalt. Med general Diesen i<br />
salen snakket oberst Johannessen om<br />
sammenhengen mellom det akademiske på<br />
Krigsskolen og jobben som skal gjøres ute<br />
ved avdeling, og blant annet sammenhengen<br />
mellom metodefaget og det å nå frem med et<br />
argument. Krigsskolen er et praktiskakademisk<br />
studium, der man må tilfredsstille både<br />
praktiske og akademiske krav, nevner også<br />
obersten i sitt innlegg.<br />
Generalen om profesjon<br />
General Sverre Diesen, som en av kadettene<br />
under frokosten mente ”ikke kom til å dra til<br />
IKEA og kjøpe gyngestol med det første”,<br />
foredro om kravene som stilles til offiserene i<br />
Forsvaret i et strategisk perspektiv. Diesen<br />
ønsket ikke å snakke om det som ligger<br />
åpenbart, men må allikevel nevne forholdet<br />
yrkesbefal/avdelingsbefal, og at Norge nå<br />
snart er det eneste landet i verden som ikke<br />
har et underoffiserskorps. I en liten avsporing<br />
fortalte han også at han fortsatt hadde til gode<br />
å høre en sivil foreleser fortelle noe<br />
interessant om lederskap. Generalen blir også<br />
husket for å snakke om profesjon, både i<br />
sammenheng med identitet og kultur.<br />
Profesjonen, fortalte Diesen, har et<br />
samfunnsansvar, og brudd på dette gjør at<br />
profesjonstilhørigheten opphører. Eksempel<br />
på dette er f eks en lege som begår et<br />
yrkesetisk brudd, og ikke får fortsette som<br />
lege. Ikke alle yrker er profesjoner, og når<br />
profesjonen utøves godt påkaller den andre<br />
yrkesgruppers respekt. Diesen snakket også<br />
om standarder og yrkesetiske krav i et<br />
profesjonsyrke, der man verken er misjonær<br />
med et kall eller i et funksjonæryrke som<br />
lønnsmottaker. Etableringen av en militær<br />
profesjonskultur vil innebære en<br />
tilbakevending til klassiske militære dyder,<br />
som lojalitet og disiplin!<br />
Lederskap fra en annen synsvinkel<br />
Oberst Vidar Falck er generalsekretær i<br />
Norges Veteranforbund for Internasjonale<br />
Operasjoner (NVIO), og hadde med seg<br />
veteran Jan William Steen. Falck innledet med<br />
å snakke om posttraumatisk stressyndrom<br />
(PTSD), og hvordan dette rammer tilfeldig –<br />
og knyttet dette til lederen, og at det kanskje<br />
er akkurat lederen som påvirker hvem som får<br />
senskader og ikke.<br />
Lederskap i internasjonale operasjoner<br />
Veteran Jan William Steen ga forsamlingen sitt<br />
syn på under skarpe operasjoner i utlandet.<br />
Han fortalte om hvordan han har opplevd<br />
lederskap i flere internasjonale operasjoner.<br />
Steen har tjenestegjort 7 kontingenter utenlands<br />
og har opplevd militære ledere på godt<br />
og vondt. Han understreket viktigheten av god<br />
trening, gode forberedelser og kunnskap om<br />
sine menn som grunnleggende for offiseren<br />
som skal ha med seg soldater inn i skarpe<br />
situasjoner. De dårlige lederne han har hatt, er<br />
de som ikke har tatt avgjørelser i frykt for at<br />
det skulle påvirke deres fremtidige karriere.<br />
For Steen er det også viktig å kalle en spade<br />
for en spade, og det er viktig at politikerne står<br />
bak de som vi har ute, og ikke henger seg opp<br />
i definisjoner, slik at harde kamphandlinger blir<br />
kalt interne- eller væpnede konflikter. For<br />
Steen er det så enkelt at når han blir skutt på,<br />
så er han i krig. Oppsummeringen fra veteranen<br />
var: en god leder går foran, og ber ikke<br />
soldatene gjøre noe han ikke ville ha gjort selv.<br />
Etter de forskjellige innleggene ble det hele<br />
avsluttet med en paneldebatt, med de som<br />
har holdt innlegg, inkludert Tomas Bakke, og<br />
både befalselever og kadetter markerte seg<br />
med gode spørsmål, som ble grundig besvart<br />
fra de solide paneldeltakerne.<br />
ffisersbladet 53
Hektisk og spenn<br />
Slik karakteriserer kaptein Frøydis Refsvik Grindstein sin nye<br />
hverdag som Områdetillitsvalgt (OTV) for region Midt-Norge.<br />
Mottak av materiell på KAIA våren 2006.<br />
På KAIA 2006 ifm Operation Afghan Falcon.<br />
17 mai-feiring sammen<br />
med norsk politi i Kabul.<br />
Bildet er tatt av Vesteraalens Avis i 1993 ifm med en artikkel<br />
om jenter som vil i Forsvaret, Frøydis til høyre.<br />
Av Irene Ulstein Soleim<br />
Det er svært varierende og veldig givende.<br />
Jeg har hatt tillitsverv helt siden elevrådet på<br />
barneskolen, og føler at denne jobben ligger<br />
i blodet mitt. Det er et privilegium å få hjelpe<br />
medlemmer, samt å være en del av BFO,<br />
som jeg opplever som en solid organisasjon<br />
med svært høy kompetanse innenfor vårt<br />
fagfelt, sier Grindstein.<br />
Bestemte seg tidlig for befalsskolen<br />
Allerede mens jeg gikk på gymnaset<br />
hadde jeg bestemt meg for å begynne på<br />
befalsskolen, men pappa (som da var i<br />
Forsvaret) syntes ikke det var noen god ide.<br />
Da ble det studier i Tromsø i stedet, forteller<br />
Grindstein.<br />
Etter noen år med jobb og studier i Tromsø,<br />
følte hun at hun trengte en annen form for<br />
utfordring, og startet på Befalsskolen for<br />
Hærens sanitet.<br />
Mens hun gikk på Luftkrigsskolen, ble hun<br />
invitert med på høstkonferansen uten helt å<br />
vite hva det dreide seg om. Etter noen timer<br />
en fredag kveld på Lillehammer skjønte hun<br />
imidlertid at dette var noe hun ville være med<br />
på! Hun ble valgt inn i styret, og året etter ble<br />
hun leder for KAFO.<br />
Tjeneste i Kosovo og Afghanistan<br />
Den ferske OTV-en har tjenestegjort som<br />
Sanitets/CIMIC-offiser i Kosovo og Admin.<br />
Offiser i Kabul.<br />
Jeg har et ganske annerledes syn på utenrikspolitikk,<br />
internasjonale konflikter, asylpolitikk<br />
og bistand etter å ha jobbet blant annet med<br />
CIMIC. Det er ikke det samme å sitte på et<br />
kontor hjemme i Norge å anta hvordan verden<br />
fungerer hvis man ikke har vært ute og kjent<br />
det på kroppen selv, presiserer Grindstein.<br />
Hun forteller at selv om hun opplevde mye<br />
forskjellig i Kosovo, har hun aldri mistet<br />
nattesøvnen. Det har både med hvordan<br />
avdelingen håndterte krisesituasjoner, men<br />
også hvordan hun selv bearbeider vanskelige<br />
opplevelser mentalt.<br />
Håper å kunne fortsette som OTV<br />
Til tross for at OTV-avtalen er sagt opp,<br />
håper jeg på å kunne fortsette i jobben som<br />
OTV et par år. Jeg ser allerede at jeg får<br />
med meg mange goder erfaringer på ulike<br />
områder, bemerker Grindstein.<br />
54<br />
ffisersbladet
ende!<br />
Region Midt-Norge er den største<br />
regionen geografisk sett, men med<br />
færrest mennesker. BFO er opptatt av<br />
det som rører seg blant medlemsmassen<br />
til enhver tid. Akkurat nå bruker OTV<br />
Grindstein en del tid på FOH, for å sette<br />
seg inn i prosessene der. Ellers er hun<br />
opptatt av at medlemmene våre skal<br />
oppleve at de er med i den klart beste<br />
tjenestemannsorganisasjonen for befal.<br />
Vi strekker oss ganske langt for å løse<br />
konflikter og hjelpe der vi kan. Det har<br />
mye å si både for enkeltpersoner og hele<br />
avdelinger som får hjelp på alle mulige<br />
måter, understreker Grindstein.<br />
Karriereplaner og fritid<br />
Fritiden er fullt besatt for kaptein Grindstein.<br />
Møte med Admiral Ellis<br />
sammen med Sjef KPA Major<br />
Vindenes og Sjef NORBN II,<br />
Oblt Hannestad.<br />
KFOR NORBN II: Meg og en elev<br />
på Obilic Videregående skole. Ifm et<br />
CIMIC-prosjekt kjøpte vi skolemateriell<br />
og bøker til hele skolen.<br />
Hun er mye ute - på hav eller fjell. I høst<br />
og vinter har mye av fritiden gått med<br />
til oppussing av nykjøpt hus. En gang i<br />
måneden er hun på Høgskolen i Bodø i<br />
forbindelse med studier innen pedagogisk<br />
veiledning. Ellers blir det trening, sosialt<br />
samvær med familie og venner og noen<br />
kulturelle arrangement innimellom.<br />
- Muligens blir det en mastergrad innen<br />
lederskap med relasjon til Forsvaret etter<br />
hvert. Jeg har selvsagt også lyst til å dra<br />
utenlands igjen. Drømmejobben er den jeg<br />
til enhver tid har. Noe av det beste med<br />
Forsvaret er det å kunne utvikle seg så vel<br />
faglig som personlig gjennom hele karrieren,<br />
med muligheter for fantastisk interessante<br />
stillinger, både hjemme og ute, avslutter<br />
Grindstein.<br />
FAKTA:<br />
Om Frøydis Refsvik Grindstein:<br />
Militær erfaring/utdanning:<br />
• Forvaltningsoffiser, Bakkeoperativ<br />
skv/132 Luftving, Bodø 01 2008 –<br />
d.d.<br />
• NK skvadron på Bakkeoperativ skv,<br />
ISAF F-16 det, Kabul 01 2006 – 05<br />
2006<br />
• Forvaltningsoffiser på NOBLE 2006<br />
– 2008<br />
• S-1/8. 331 skvadron/132 Luftving,<br />
Bodø 07 2003 – 07 2006<br />
• Kadett. Luftkrigsskolen, Trondheim/<br />
Halden 08 2001 – 07 2003<br />
• Sanitets/CIMIC-offiser.<br />
Geværkompani/ingeniørkompani,<br />
Kosovo 11 1999 – 06 2001<br />
• Instruktør. VSHS/BSHS, Lahaugmoen<br />
06 1999 – 11 1999<br />
• Sanitetsbefal/UB-korporal. FAbataljon,<br />
Setermoen 01 1999 – 06<br />
1999<br />
• Befalselev. BSHS, Lahaugmoen 06<br />
1998 – 01 1999<br />
Erfaring BFO:<br />
• Medlem i Progamkomitè, 2007-2008<br />
• Hovedstyremedlem BFO (fritt valgt,<br />
2005 – d.d<br />
• Medlem i organisasjonsutvalg BFO,<br />
mai 2004 – des 2004<br />
• Styremedlem BFO Bodø, juni 2004<br />
– d.d.<br />
• Leder KAFO, 2002-2003<br />
• Styremedlem KAFO, 2001-2002<br />
ffisersbladet 55
Våre festningsverker Del 2<br />
Introduksjon:<br />
Har festningene noen<br />
militær verdi lenger<br />
Akershus:<br />
En av Forsvarets største arbeidsplasser er en over sju<br />
hundre år gammel festning. Akershus festning har blitt<br />
beleiret ti ganger, men aldri inntatt av fienden.<br />
Av brigader Geir Holmenes,<br />
sjef FAKT<br />
Historien om festningene er kortversjonene<br />
av både Norges historie og<br />
Forsvarets historie. De ulike stridsanleggene<br />
representerer den rotekte<br />
norske middelalderen (Bergenhus,<br />
Akershus og Vardøhus), dansketiden<br />
(Fredriksten, Kristiansten, Kongsvinger),<br />
unionen med Sverige (Karljohansvern,<br />
Oscarsborg) og det nye, selvstendige<br />
Norge (Hegra).<br />
Disse festningene er viktige militære<br />
kulturbærere – samtidig som de er<br />
sentrale i den lokale, regionale og<br />
nasjonale identiteten vår. Denne<br />
dobbeltrollen gjør festningene godt<br />
egnet som møteplasser mellom<br />
Forsvaret og samfunnet for øvrig. Og<br />
med sin ærerike historie er de også<br />
flotte utstillingsvinduer for det moderne<br />
Forsvaret. Utnyttet på riktig måte skaper<br />
dette en meget stor verdi.<br />
Kommandantene er forsvarssjefens<br />
og Forsvarets øverste representant på<br />
festningene, og har i dag ansvaret for å<br />
sikre festningenes militære egenart og<br />
karakter, å ivareta offisielle handlinger<br />
og sørge for at Forsvaret som etat<br />
profileres. Kommandanten skal også<br />
sørge for at festningene fungerer som<br />
arenaer for militærkulturell aktivitet,<br />
sivil-militært samarbeid og som en viktig<br />
møteplass mellom Forsvaret og det sivile<br />
samfunnet.<br />
Forsvarets avdeling for kultur og<br />
tradisjon (FAKT) har i dag kommandanter<br />
på de 8 hedersfestningene. Dette<br />
er festninger som en eller flere ganger<br />
har utmerket seg i kamp eller på annet<br />
vis har fått en sterk nasjonal symbolverdi.<br />
Oppgaven er ikke lenger å holde<br />
fienden ute og sikre territoriet.<br />
Oppgaven er nå å invitere publikum inn<br />
og sikre et godt omdømme og god<br />
oppslutning.<br />
I en serie artikler vil <strong>Offisersbladet</strong><br />
presentere Forsvarets hedersfestninger.<br />
Denne gang presenteres Akershus.<br />
Av Hege Dyrhaug Moe, FAKT<br />
I 1287 krøp den opprørske adelsmannen Jarl<br />
Alv Erlingsson og hans menn nærmere Oslo.<br />
Fra Ekebergåsen hadde de full oversikt over<br />
den lille middelalderbyen der nede i viken.<br />
Brannpiler ble sendt av gårde og angrepet<br />
var i gang. Kongsgården ble brent ned og<br />
kongens høvedsmann drept av opprørerne.<br />
Som et resultat av dette angrepet bygges en<br />
bygning som over 700 år senere setter sitt<br />
preg på Norges hovedstad.<br />
Nytt kongssete<br />
Håkon V Magnusson innså etter angrepet<br />
at kongen trengte bedre beskyttelse. På<br />
høyden Akersneset ble det rundt 1299<br />
bygget en borg som var nærmest umulig å<br />
innta, og kongens hovedsete ble flyttet fra<br />
Bergenhus til Akershus borg. Her fantes<br />
lag på lag med forsvarsverker, vindebroer,<br />
porter med slåer og hemmelige lønnganger<br />
med muligheter for å angripe eventuelle<br />
inntrengere. Akershus borg ble aldri inntatt<br />
av fienden, men beleiret ti ganger. Første<br />
gang var allerede i 1308, siste gang det var<br />
kamp her var under den store nordiske krig<br />
i 1716.<br />
Akershus festning. Foto: Forsvarsmuseets billedarkiv<br />
Livet i middelalderborgen<br />
Middelalderborgen på Akershus var ganske<br />
annerledes enn slottet som nå står her,<br />
med en inngang gjennom Jomfrutårnet<br />
på østsiden som var vanskelig tilgjengelig.<br />
Murene ga kongeboligen i indre borggård<br />
god beskyttelse, samtidig som Våghalstårnet<br />
på tjue meter som sto midt i borgen ga<br />
god utsikt til alle fiender som måtte nærme<br />
seg. Middelalderborgens liv var på mange<br />
måter adskilt fra resten av byen. Borgen<br />
hadde store forsyningslagre, egen brønn,<br />
eget gårdsbruk og de viktigste håndverkerne<br />
innenfor muren slik at den tålte en beleiring.<br />
Nye former for angrep – og forsvar<br />
Da artilleri ble tatt i bruk på 1400-tallet ble<br />
borgen vanskeligere å forsvare. Den var smal<br />
og trang, og lite egnet til kanoner. I 1527 var<br />
det et voldsomt lynnedslag i Nordfløyen av<br />
borgen. Den store brannen som fulgte ødela<br />
mye av middelalderborgen, og omfattende<br />
reparasjoner og ombygninger måtte til<br />
utover 1500-tallet. Nå ble også tidens mest<br />
moderne nye fortifikasjonsteknikker tatt i<br />
bruk, -borgen skulle bli en festning. Den<br />
ideelle festningsformen med firkantet eller<br />
femkantet mur var umulig å gjennomføre<br />
på Akershus på grunn av utformingen<br />
56 ffisersbladet
Foto: Arkivfoto/Forsvarets mediesenter<br />
av landskapet. Resultatet ble en skjev<br />
mangekant, skreddersydd til høyden borgen<br />
lå på. Festningen var stort sett ferdigbygget<br />
på midten av 1600-tallet.<br />
Oslo brenner – Christiania blir skapt<br />
I løpet av tre dager i august 1624 brant<br />
Oslo by ned. Kong Christian IV besluttet å<br />
gjenreise byen nærmere festningen, og å<br />
bygge hovedgater i kvadrater. De nye gatene<br />
fikk navnet Kvadraturen og den nye byen het<br />
Christiania. Innenfor murene på Akershus var<br />
borgen blitt bygget om, og framsto nå som<br />
et renessanseslott. Veggene ble dekket med<br />
stoffer, benker ble erstattet med flyttbare<br />
møbler og skap, ”hemmeligheter” (toaletter)<br />
ble installert og – ikke minst – de små<br />
gluggene på veggene ble erstattet med store<br />
blyglassvinduer som slapp lyset inn på slottet.<br />
Samtidig ble Nordvollen åpnet opp for kjøring<br />
til slottet, og nordporten ble tatt i bruk som<br />
hovedinngang. Slottet fikk nå den silhuetten<br />
vi fortsatt kjenner.<br />
En kongelig feiring<br />
På slottet satt kongens stattholder og var det<br />
sentrale kontaktpunktet mellom Danmark<br />
og Norge. Kongen selv var innom landet<br />
og slottet kun en sjelden gang, og en av<br />
disse anledningene var i 1648. Christian<br />
IV var død, og Kong Fredrik III ble hyllet av<br />
Riksdagen som var samlet på Akershus.<br />
De 524 representantene fra bøndene, 33<br />
representantene for adelen og 1000 innbudte<br />
gjestene klarte til sammen å sette til livs<br />
nærmere 900 sauer og lam, 87 okser, 136<br />
griser, 44 kalver og rundt 1500 høner og<br />
gjess. Regnskapstallene viser også at det<br />
ble knust 1647 glass. Kongen ble behørig<br />
saluttert med 800 kanonskudd, så denne<br />
festen ble godt lagt merke til også utenfor<br />
murene. 1<br />
Slottets storhetstid over<br />
På slutten av 1600-tallet startet forfallet på<br />
Akershus slott. Stattholderen valgte å flytte<br />
ut til Christiania by, og Fredrik IVs besøk i<br />
1704 skulle bli siste gang en konge bodde på<br />
slottet. Etter dette forfalt slottet mer og mer.<br />
Møbler forsvant og planlagte reparasjoner<br />
ble aldri gjennomført. Først i 1738 ble det<br />
besluttet å sette slottet i stand. Da hadde<br />
man måttet rive deler av slottet som var<br />
så forfallent at det ikke lot seg reparere.<br />
Festningen gikk på denne tiden mer og mer<br />
1<br />
Akershus – vårt riksklenodium 700 år / Tschudi-<br />
Madsen og Moberg, s. 50<br />
over til å bli hovedarsenal for Norge. Private<br />
boliger innenfor murene ble flyttet ut og<br />
brakker for soldatene ble bygd.<br />
Siste beleiringsforsøk<br />
Første del av 1700-tallet var preget av den<br />
store nordiske krig, og i 1716 ble den tiende<br />
og siste beleiringen av Akershus festning<br />
gjennomført. Karl XII av Sverige var på<br />
erobringstokt. Etter en mislykket offensiv i<br />
Tyskland bestemte han seg for å angripe<br />
Norge. Norske styrker, under ledelse av<br />
general Lützow mobiliserte norske tropper<br />
for å forsvare Kristiania. Karl XII rykket inn<br />
mot hovedstaden over isen på Bunnefjorden,<br />
og styresmaktene bestemte seg for å oppgi<br />
byen og å fokusere på å holde festningen.<br />
Dette lykkes man med, ikke minst takket<br />
være forsterkninger fra blant annet Bergen.<br />
Da admiral Tordenskjold i tillegg fikk kapret<br />
svenskekongens kanoner som var på vei<br />
inn til Kristiania, hadde Karl XII ikke annet<br />
valg enn å trekke seg tilbake til Sverige.<br />
Nok en gang besto Akershus festning<br />
beleiringsforsøket.<br />
Festningsområdene selges ut til kommunen<br />
Etter 1814 mistet Akershus festning sin<br />
sentrale militære verdi, og området og<br />
ffisersbladet 57
Våre festningsverker Del 2<br />
Salutt. Foto: Arkivfoto/Forsvarets mediesenter.<br />
Akershus festning, håndkolorert. Foto: Forsvarsmuseets billedarkiv.<br />
bygningene forfalt. Store deler av Nedrevolls<br />
festningsområder ble byggetomter for nye<br />
bygg som Norges Bank og Børsen. Det ble<br />
også planlagt kongebolig, universitet og flere<br />
offentlige institusjoner på området, men det<br />
ble sivil byggestopp da området igjen ble<br />
sett på som interessant for de militære. I<br />
1856 ble imidlertid festningen nedlagt for<br />
godt. Ca 100 mål av festningens område<br />
mot sjøen ble solgt til Oslo kommune<br />
for utbygging av jernbane og havn. På<br />
festningen ble det militært hovedkvarter,<br />
skole og depot- og forlegningsområde, og<br />
landsfengsel.<br />
Opprør i Slaveriet<br />
Kong Frederik III hadde i 1652 bestemt<br />
at alle som ble dømt for «ringe tyveri» i<br />
Norge skulle arbeide i jern og forvares på<br />
festningene. På Akershus fikk fengselet<br />
kallenavnet ”Slaveriet”og blant de innsatte<br />
var kjente størrelser som Gjest Baardsen<br />
og Ole Høiland. 1844 satt det omkring 500<br />
fanger i slaveriet. Om morgenen den 13.<br />
oktober nektet 200 fanger å ta imot den nye<br />
reglementerte frokosten – øl og brød. De<br />
truede fangevokterne flyktet og opprøret var i<br />
gang. Plassmajor Christian Glad fikk stoppet<br />
opprøret ved heltmodig å gå inn til fangene<br />
alene, kun bevæpnet med en sabel. Samtidig<br />
som artilleristene klargjorde kanonene<br />
utenfor, fikk Glad forklart at om ikke det ble<br />
ro i fengselet umiddelbart, ville det bli skutt<br />
med skarpt mot fengselsgården. Ro ble det,<br />
58 ffisersbladet<br />
og Glad ble noen år senere forfremmet til<br />
kommandant på festningen.<br />
”Akershusfestligheter” for gjenoppbygging<br />
På sluttet av 1800-tallet startet ildsjeler<br />
innsamling for å få satt slottet i stand.<br />
”Akershusfestlighetene” var navnet på et<br />
arrangement i 1899 i anledning 600-års<br />
jubileet til festningen. Med middelalderspill<br />
og opptog satte man fokus på slottets<br />
historiske betydning og samlet inn penger til<br />
restaureringen. Etter noen år med grundige<br />
utgravinger og undersøkelser, vedtok Stortinget<br />
en restaureringsplan i 1913, og arbeidet<br />
kunne begynne. Restaureringsarbeidet<br />
pågikk i flere tiår, og ble avbrutt av andre<br />
verdenskrig. Først i 1947, ved kong Haakon<br />
VIIs 75-års dag, kunne slottet igjen åpne sine<br />
porter, og da som landets fremste<br />
representasjonssal.<br />
Festningen under andre verdenskrig<br />
Som andre offentlige bygninger vaiet naziflagget<br />
over Akershus festning i årene 1940-<br />
45. Tyskerne brukte deler av festningen som<br />
fengsel og hadde avrettingssted utenfor<br />
slottsmurene. Til sammen 42 motstandsfolk<br />
ble henrettet på Retterstedet. Quisling brukte<br />
slottet under seremonien ”Statsakten” 1.<br />
februar 1942 hvor han ble innsatt som<br />
”Ministerpresident” med pomp og prakt. Litt<br />
over tre år senere satt han som fange på den<br />
samme festningen, før han ble henrettet natt<br />
til 24. oktober 1945. Et av de mest kjente<br />
fotografiene fra frigjøringen er tatt på<br />
Akershus festning da den korrekt antrukne<br />
tyske majoren Nichterlein på vegne av tyske<br />
styresmakter 11. mai overga festningen til<br />
Hjemmestyrkene ved nikkers-kledde Terje<br />
Rollem.<br />
Turistmål og militær arbeidsplass<br />
Museet Norges Hjemmefrontmuseum på<br />
festningen er i dag en viktig forvalter av<br />
historien til nettopp Hjemmestyrkene. Sammen<br />
med Forsvarsmuseet, som forteller<br />
historien om hele den norske militærhistorien,<br />
er dette med på å gjøre Akershus festning til<br />
et av Oslos viktigste turistmål. Festningen<br />
framstår nå som et vakkert område med<br />
mange flotte historiske bygninger som besøkes<br />
av flere hundre tusen turister hvert år.<br />
Når det gjelder bygningene er flere omfattende<br />
vedlikeholdsprosjekter gjennomført av<br />
Nasjonale Festningsverk, og store arbeider er<br />
på gang. Men dette er en stor og gammel<br />
festning og det gjenstår ennå mye arbeid før<br />
alle murer og bygg er i god nok stand. Bygningene<br />
brukes av Forsvaret, hovedsakelig<br />
som kontorer. De flotte salene på slottet er<br />
det regjeringen som disponerer og bruker ved<br />
høytidelige middager. Slottskirken er stadig i<br />
bruk, både til vanlige gudstjenester og i<br />
forbindelse med vielser og dåp. Til sammen<br />
har over 1500 militært og sivilt ansatte sitt<br />
daglige arbeid i tilknytning til den gamle<br />
festningen på Akersneset.
Frigjøringen. Foto: Forsvarsmuseets billedarkiv.<br />
Christian VIs sal. Foto Cathrine Solheim/Forsvaret.<br />
Visste du at:<br />
• Slaveriet ble omgjort til Akershus<br />
landsfengsel i 1902, sikringsanstalt fra 1937<br />
og tysk militærfengsel i tiden 1940 -1945.<br />
Etter 1945 ble det benyttet som fengsel for<br />
landssvikere og endelig nedlagt i 1950.<br />
• Henrik Wergeland ble ansatt som<br />
Riksarkivar i 1840, bare 32 år gammel.<br />
Kontoret hans var i Romeriksfløyen på<br />
Akershus slott, og er nå restaurert tilbake<br />
til slik det så ut på den tiden.<br />
• I Det Kongelig mausoleum på Akershus<br />
slott ligger kong Olav V og kronprinsesse<br />
Märtha, kong Haakon og dronning Maud,<br />
i tillegg til middelalderkongen Håkon V<br />
Magnusson og hans dronning Eufemia,<br />
og Sigurd Jordsalafarer<br />
• Norges kronjuveler ble oppbevart i Munks<br />
tårn fra 1837, før de ble flyttet til Norges<br />
Bank og så til Nidarosdomen i Trondheim.<br />
• ”Mynten” – Norges myntverksted hadde<br />
tilhold på Akershus festning fram til Den Kgl.<br />
Mynt på Kongsberg overtok i 1686. Dette er<br />
bakgrunnen for at Myntgaten<br />
ligger i Oslo.<br />
• Kommandant Hagemann ble avsatt<br />
umiddelbart i 1836 etter at han hadde<br />
latt militærkorpset spille nasjonalsangen<br />
og flaggsangen, til svenskekongens store<br />
ergrelse.<br />
• Historiene forteller at det er minst 11<br />
spøkelser på slottet, blant de mest kjente<br />
er den grusomme hundeaktige Malcanisen.<br />
I tillegg skal det finnes gjenferd etter<br />
tvangsarbeidere og varslere for brann<br />
og død.<br />
• Embetsvåpenet til kommandanten på<br />
Akershus inneholder elementer fra Håkon<br />
V Magnussons segl fra 1310 som er bevart:<br />
blant annet er løven, hjelmen og fargene<br />
herfra. Det doble tårnet på toppen viser<br />
at Akershus har hatt både kirke og konge<br />
innenfor murene.<br />
Kommandanten<br />
Navn: Geir Holmenes<br />
Grad: Brigader. Kommandant på<br />
Akershus festning (nummer 114 i<br />
rekken)<br />
I Forsvaret siden: Startet sin militære<br />
karriere som 17-åring som skarpskytter i<br />
HV-12s ungdomsavdeling i 1972.<br />
Hvilken betydning har Akershus festning<br />
i dag<br />
Festningens betydning er stor på tre<br />
måter. Historisk sett er dette nasjonens<br />
storstue, militært sett ligger vårt<br />
hovedkvarter her, og til daglig er dette<br />
i tillegg en viktig møteplass mellom<br />
det sivile og det militære. Festningen<br />
fungerer som et flott utstillingsvindu for<br />
vår sivile og militære historie og er et<br />
populært turistmål.<br />
Hva skiller Akershus fra de andre<br />
festningene<br />
Hovedforskjellen ligger i at den<br />
strategiske ledelse er plassert her, og at<br />
festningen sånn sett er svært levende<br />
militært fortsatt. I tillegg er Akershus<br />
den eneste festningen som har et slott,<br />
Det kongelige mausoleum ligger her og<br />
det gjør også Forsvarets hovedkirke.<br />
Akershus har dessuten uoffisiell<br />
norgesrekord i beleiringer, salutter og<br />
antall kommandanter.<br />
Hva skjer fremover på festningen<br />
Det er et høyt aktivitetsnivå her, med<br />
militære seremonier, medaljeparader,<br />
statsbesøk og mottakelser. I tillegg<br />
er det sivile arrangementer som Jul<br />
på festningen og nyttårskonsert på<br />
programmet.<br />
Foto: Forsvaret<br />
ffisersbladet 59
KJEKT A HA<br />
O<br />
o<br />
holst.clausen@bfo.no<br />
kjekt a vite<br />
Camelbak hanske med neoprene håndtak<br />
Dersom man skal utføre oppgaver som setter ekstreme krav til fingerfølsomhet,<br />
smidighet og grep, så er dette riktig par hansker!<br />
Hanskene er laget av slitesterkt og vanntett PU-materiale<br />
med elastisk neoprenehåndtak. For å gi ekstra lang levetid er<br />
hanskene forsterket på fingertuppene og i håndflaten.<br />
Camelbak hanske med neoprene håndtak koster kr 195<br />
og kan kjøpes på nettsiden bfo.milrab.no,<br />
eller telefon 53 69 78 78.<br />
Silver Series bærevesken i norsk skogskamuflasje<br />
og marineblå<br />
Setter standarden for bærevesker til bærbar PC og dokumenter.<br />
I motsetning til de fleste sivile beskyttelsesmapper/ bærevesker til bærbar PC, har<br />
Silver Series bærevesken hele 10 mm polstring høykvalitetsmateriale som gir<br />
optimal beskyttelse til følsom elektronikk. Glidelåsen har gummimembran som gjør<br />
det utfordrende for vann og fukt måtte prøve å trenge seg inn.<br />
Bærevesken leveres i to størrelser (15.6” og 17”) og har en flyttbar plassfordeler<br />
som gjør at bærevesken kan tilpasses til mindre<br />
bærbare PC-er eller dokumenter. På fremsiden er<br />
det borrelåsfeste for navnestripe samt gradsfeste.<br />
Leveres i henholdsvis norsk skogskamuflasje og i<br />
marineblått.<br />
Silver Series bæreveske<br />
koster kr 450 og kan kjøpes<br />
på nettsiden bfo.milrab.no<br />
eller telefon 53 69 78 78<br />
Topp 5 julegavetips til under 200 kr<br />
Dersom du ønsker å gi en praktisk julegave som skiller seg ut ifra hva man<br />
ellers finner i sentrums handlegater, har vi laget en topp 5 liste.<br />
Razorpit barberbladsliper kr 199<br />
Camelbak hanske med neopren kr 195<br />
Lifeventure thermal mug kr 179<br />
Camelbak 0.75 liter drikkeflaske kr 129<br />
Powerball kr 179<br />
Boksende bestemødre<br />
Dette er bestemødres svar på Rocky.<br />
Morsom gadget spill for 2 personer i<br />
alle aldre! Med 2 stykker i esken er de<br />
“Ready to Rumble”.<br />
Boksende bestemødre koster kr 149 og<br />
kan kjøpes på nettsiden bfo.milrab.no<br />
eller telefon 53 69 78 78<br />
PowerBall<br />
PowerBall har blitt utviklet i USA av<br />
NASA for å trene astroneuter der det er<br />
null gravitasjon. Siden vekter er<br />
ubrukelige i rommet, konstruerte de et<br />
treningsverktøy som benyttet<br />
sentrifugalkraften. Sammen med<br />
kinesioterapeuter utviklet de til slutt<br />
PowerBall.<br />
Power Ballen rykker og<br />
napper i hånden din og<br />
den går fortere og fortere<br />
til den oppnår nesten<br />
15.000 omdreininger<br />
i min. Når du er<br />
kommet til dette<br />
steget, gir ballen<br />
deg en motstand på<br />
18 kg.<br />
PowerBall koster kr<br />
179 og kan kjøpes på<br />
nettsiden bfo.milrab.no<br />
eller telefon 53 69 78 78.<br />
Husk å bruk nettadressen bfo.milrab.no for å få BFO priser.<br />
60 ffisersbladet
Endelig dukker nh-<br />
Kystvakta gledet seg over<br />
at et NH-90 helikopter nå<br />
for første gang landet på et<br />
kystvaktfartøy i Nordkappklassen.<br />
Dette skjedde ved<br />
Helligvær i Vestfjorden<br />
under gode værforhold,<br />
og merkedagen ble den<br />
14. oktober 2009.<br />
TESTER NH90: Fra venstre: testpilot major Christian<br />
Franck (Prøveflygingskontoret, Flo), sivil testpilot<br />
Guiseppe Afruni (Italia), orlogskaptein Charles<br />
Blålid (Sjef KV Nordkapp), oberstløytnant Ole Tom<br />
Bergersen (sjef Prøveflygingskontoret, FLO)<br />
Av Einar Holst Clausen<br />
Foto: Kystvakta<br />
Kystvakta informerte om at det var KV<br />
Nordkapp som ble valgt ut til å være<br />
plattform for denne uttestingen av NH-90.<br />
De foreløpige testene skulle i følge Kystvakta<br />
klarlegge om helikopteret fylte kravene<br />
som er satt til take off/landing, særlig hva<br />
angår pitch og roll (krenging og stamping).<br />
Kystvakta kunne fortelle at testene startet<br />
med synkronisering av måleutstyr, samt test<br />
av radioutstyr på dekk og rundt fartøyet.<br />
Etter hvert ble take off og landing testet<br />
under økende bevegelse.<br />
– Jeg anser dagens tester for meget<br />
vellykkede, sa orlogskaptein Charles Blålid,<br />
sjef KV Nordkapp. Og gleden til personellet<br />
i Kystvakta var stor, noe som kom til uttrykk<br />
slik:<br />
”Vi her på KV Nordkapp har endelig fått<br />
det nye NH-90 på “besøk” ombord for<br />
uttesting. Derfor vil 14. oktober stå som en<br />
dato vi vil huske! NH-90 vil bli starten på en<br />
ny era og gi betydelig bedre operativitet for<br />
oss”.<br />
Skipssjefen på KV Nordkapp<br />
<strong>Offisersbladet</strong> har snakket med<br />
orlogskaptein og skipssjef på KV Nordkapp,<br />
Charles Blålid som bekrefter at testingen<br />
så langt ble oppfattet som meget positiv.<br />
Toktet som KV Svalbard var ute på i oktober,<br />
var utelukkende et tokt der den italienske<br />
utgaven av NH-90 skulle øve på operering/<br />
samvirke med kystvakta. Den NH-90<br />
maskinen som øvet på KV Svalbard, var<br />
i følge skipssjefen enda ikke fullt utstyrt<br />
i henhold til norske spesifikasjoner, men<br />
øvingen ble likevel ansett som meget<br />
vellykket. Charles Blålid kunne også<br />
fortelle at Kystvakta fortsatt øver så mye<br />
de kan sammen med våre gode og gamle<br />
Lynx helikoptre, og at det nå gjøres en<br />
ekstrainnsats for å sjekke ut personell på<br />
kystvaktfartøyer og crew på Lynx under<br />
nattoperasjoner, nå som mørketiden<br />
nærmer seg.<br />
Leveransestart i 2010 <br />
Oberstløytnant Ivar Dyrdal, prosjektleder<br />
i FLO Investering, og leder av dette<br />
anskaffelsesprosjektet, sier i en<br />
pressemelding at leveransen av NH-90<br />
forventes å starte i løpet av andre halvår<br />
2010. Utprøvingen som finner sted er en<br />
62 ffisersbladet
90 opp!<br />
del av kvalifiseringstestene som industrien<br />
gjennomfører for å demonstrere at<br />
helikoptrene oppfyller kontraktskravene. Når<br />
helikoptrene kommer til Norge har Forsvaret<br />
fortsatt en periode foran seg med utdanning<br />
og erfaringsoppbygging før systemet kan<br />
innfases 100% operativt, poengterer<br />
oberstløytnanten. Prosjektlederen kunne på<br />
spørsmål fra <strong>Offisersbladet</strong> fortelle at NH-90<br />
versjonen som ble testet på KV Nordkapp,<br />
ikke er den norske versjonen, da den blant<br />
annet mangler mye på sensorsiden. Dette<br />
var den Italienske versjonen, som også<br />
Nederland og Frankrike anskaffer.<br />
<strong>Offisersbladet</strong> er noe overrasket over<br />
at versjonen av NH-90 som ble testet på<br />
KV Nordkapp, enda ikke har alle tekniske<br />
løsninger på plass i henhold til de norske<br />
spesifikasjonene. <strong>Offisersbladet</strong> har<br />
full forståelse for utålmodigheten hos<br />
Kystvakta, og ønsket fra NH Industries om<br />
å få fortgang i den fremtidige leveransen,<br />
men det er litt spesielt at testene nå må<br />
gjennomføres med en NH-90 uten alle<br />
norske tilpasninger på plass. Men en noe<br />
begrenset test med en dårligere utstyrt NH-<br />
90 er vel bedre enn ingenting. Spørsmålet<br />
som da bokstavelig talt henger i luften, er<br />
hvor lang tid det vil ta før alt er på plass,<br />
og når en komplett norsk versjon av NH-<br />
90 kan testes La oss håpe at det ikke blir<br />
ytterligere forsinkelser, slik at Kystvakta<br />
snart får den etterlengtede og moderne<br />
ressursen som et NH-90 helikopter<br />
representerer. I tillegg må Luftforsvaret<br />
nå gis bedre anledning til å kunne<br />
forhåndsplanlegge utdanningsløpet til de<br />
som skal operere vår NH-90.<br />
På spørsmål om hvor prosjektet står<br />
i dag, og når Kystvakta er fullt oppsatt<br />
med NH-90, kunne Dyrdal fortelle at det<br />
i skrivende stund (oktober/november)<br />
foregår reforhandlinger med NH Industries,<br />
og at det planlegges med at alle NH-90<br />
helikoptrene skal være levert innen 2014-<br />
2015. Etter det <strong>Offisersbladet</strong> erfarer,<br />
så vil en grundig innføringsfase med<br />
erfaringsoppbygging og opplæring av<br />
mannskaper på både kystvaktfartøyene og<br />
helikoptrene, kunne føre til at 100% operativ<br />
status kanskje ikke oppnås før i 2015-2016.<br />
Spørsmålet som da må stilles, er om våre<br />
nylig levetidsforlengede (1000 timer) Lynx<br />
helikoptre, kan operere så lenge I følge<br />
Dyrdal er det foreløpig ikke aktuelt med en<br />
ytterligere levetidsforlengelse på Lynx.<br />
ffisersbladet 63
Krigsskolekadett på jobb i<br />
På initiativ fra oberst Øivind Dammen og Bengt Holmen ved den permanente delegasjonen<br />
til FN, har en kadett fra Krigsskolen for første gang snart gjennomført en tre måneders<br />
hospitering i den norske delegasjonen til FN. En ordning som uten tvil er en opplevelse,<br />
men også en unik mulighet for økt kompetanse og forståelse for FN-systemet.<br />
Av Einar Holst Clausen og<br />
Gunnar Børte<br />
Foto: Gunnar Børte<br />
Kadett Gunnar Børte begynte på<br />
Krigsskolen høsten 2007, og har før jobbet<br />
på Rena i Telemark bataljon (TMBN). Han<br />
har bakgrunn fra infanteriet, bombekaster<br />
og kavaleri. De siste årene før han<br />
begynte på Krigsskolen, jobbet han ved<br />
Stridsvognseskadron1 TMBN, der han også<br />
satser på å fortsette etter Krigsskolen.<br />
Hvordan kom FN-kadett ordningen i gang<br />
Forespørselen gikk til de tre Krigsskolene,<br />
hvor delegasjonen fikk respons fra<br />
Krigsskolen på Linderud. Det tok tid å<br />
utforme kriterier for utvelgelse av kandidat,<br />
redegjøre for de økonomiske forhold<br />
samt vurdere når og hvem som skulle få<br />
muligheten til å søke. Ordningen startet ca.<br />
1.5 år etter forespørselen ble fremmet fra<br />
delegasjonen.<br />
Hvordan ser dagene som FN-kadett ut<br />
Arbeidsdagene så langt ved FN delegasjonen<br />
har vært svært varierte. De første<br />
Ikke den verste utsikten å ha på vei til jobb<br />
ukene gikk med til å utvide min systemforståelse,<br />
noe som også er en pågående<br />
prosess. Kompleksiteten i organisasjonen<br />
kan synes overveldende, og tre måneder er<br />
ikke nok tid til å få den fulle forståelsen. Jeg<br />
må med andre ord prioritere, og det er<br />
selvsagt Department of Peace Keeping<br />
Operations (DPKO) som får mest fokus.<br />
Videre deltar jeg på høringer i Sikkerhetsrådet,<br />
ukentlige oppdateringer fra<br />
situasjonssenteret, møter innenfor DPKO,<br />
presentasjoner og debatter om diverse<br />
aktuelle temaer som; Protection of Civilian,<br />
capability driven og comprehensive<br />
approach. Mine med-kadetter på Krigsskolen<br />
skriver for tiden sin bachelor oppgave.<br />
Dette er noe jeg også holder på med,<br />
og temaet jeg har valgt er; utfordringer<br />
knyttet til kommando og kontroll i fredsbevarende<br />
operasjoner, og spesielt mellom<br />
militær og politi. Oppgaven er knyttet til<br />
jobben sånn at dette blir en sammenfattet<br />
prosess.<br />
Har du tilfredsstillende boforhold<br />
Jeg bor i en leilighet i Jersey City,<br />
delegasjonen via Generalkonsulatet ordnet<br />
bolig til meg. Alt var klart når jeg landet<br />
i NY, og litt tilfeldigheter har medført<br />
at boligforholdene er helt strålende,<br />
Fra venstre, Bengt Holmen (assisterende<br />
militærrådgiver), Gunnar Børte, Odd Berner<br />
Malme(politi rådgiver) og Sara Shah(sekretær).<br />
Dette er de jeg jobber mest med, i tillegg til<br />
militærrådgiver Øyvind Dammen som ikke er i NY<br />
for tiden.<br />
men innenfor et akseptabelt pris nivå.<br />
Boligkomplekset er helt nytt og har eget<br />
treningssenter, svømmebasseng, lounge m/<br />
kinosal og utsikt til både Frihetsgudinnen og<br />
Manhattan. Gjennomsnittlig reisetid fra meg<br />
til World Trade Center er 10minutter og jeg<br />
bruker ca 40 min totalt til kontoret, noe som<br />
er relativt normalt her.<br />
Har du eget kontor i FN-bygningen<br />
Nei, kontorene til FN-delegasjonen er lokalisert<br />
noen kvartaler unna den verdenskjente<br />
FN bygningen, hvor Sekretariatet befinner<br />
seg. Jeg har fått tildelt et kontor med<br />
upåklagelige arbeidsforhold. Den norske<br />
militærrådgiver Øyvind Dammen og assisterende<br />
militærrådgiver Bengt Holmen er for<br />
seniorer å regne i FN systemet. De kjenner<br />
dermed godt til personellet som jobber ved<br />
FN Sekretariatet, noe som har åpnet mange<br />
dører så langt. Dette har gitt meg muligheten<br />
til å motta førstehåndsinformasjon, om<br />
arbeidsmetoder og struktur fra sentrale<br />
personer i underavdelingene av DPKO.<br />
Har du fått et sosialt nettverk<br />
Det jobber ca 30 nordmenn ved FN<br />
delegasjonen og 20 ved Generalkonsulatet,<br />
hvor noen er her med tilsvarende tidshorisont<br />
som meg. Dette kombinert med besøk<br />
64<br />
ffisersbladet
FN New York<br />
Gunnar på kontoret.<br />
fra venner og familie, samt besøk til delegasjonen<br />
fra det politiske miljø gjør at<br />
utfordringen snarere blir å begrense<br />
sosialiseringen. Det skal også sies at det er<br />
nok å ta seg til på Manhattan uansett tid på<br />
døgnet, men jobben og oppgaven har<br />
selvsagt første prioritet.<br />
Hva har utfordringen vært og hvordan<br />
vurderer du det faglige utbyttet<br />
Jeg har innsett at det er begrenset hva man<br />
rekker på tre måneder. Dette har vel vært<br />
den største utfordringen så langt. Tiden flyr,<br />
og det er så mye jeg gjerne skulle gjort og<br />
fått med meg. Det skal dog tas med i<br />
betraktningen at læringsprosessen ikke<br />
stanser i det jeg setter meg på flyet. Så langt<br />
har jeg økt min forståelse av militære så vel<br />
som politiske prosesser på et strategisk nivå,<br />
noe som jeg antagelig vil få stort utbytte av<br />
med tiden. Når man jobber ved en operativ<br />
avdeling på taktisk nivå tar det som oftest<br />
veldig mange år før man får tilsvarende<br />
muligheter. Denne midlertidige stillingen gir<br />
meg derfor grunnlaget for økt<br />
systemforståelse fra strategisk til taktisk nivå.<br />
Jeg vil søke å dele mine erfaringer og<br />
inntrykk med mine med-Kadetter på<br />
Krigsskolen, og selvsagt med kommende<br />
kollegaer.<br />
I dette leilighetskomplekset<br />
bor krigsskolekadetten.<br />
ffisersbladet 65
Av John Berg, Berg,<br />
forsvarsanalytiker<br />
Endelig NATO AGS<br />
lle andre i utviklingen av UAV,<br />
Etter uendelige utsettelser<br />
roller. Frem til årsskiftet hadde<br />
og mange reduksjoner i<br />
et rundt 300.000 timer i Irak.<br />
ambisjonsnivå er NATOs<br />
ganisasjon, operasjoner og om<br />
AGS (Alliance Ground<br />
al være ledende UAV operatør,<br />
Surveillance) program<br />
odge, etter at utviklingen har gått<br />
omsider vedtatt, i form av et<br />
tsett. I Irak opererer UAV’er nå ofte<br />
MoU (Memorandum of<br />
angrepshelikoptre og OH-58D Kiowa<br />
Understanding) der Norge<br />
koptre. UAV’er kan yte kontinuerlig<br />
er ett av 15 NATO-land som<br />
plattformer kan dirigeres til UAVdrag.<br />
Bevæpnede UAVer utfører<br />
forplikter seg. Det blir to-delt finansiering, dels direkte fra de 15<br />
også<br />
deltagerlandene og dels fellesfinansiert av alliansen som helhet. Det<br />
grunnleggende investeringsprogrammet er beregnet til EUR 1,5<br />
milliarder.<br />
kt bruk av små, ubevæpnede<br />
NATOs AGS tar sikte på luftbåren kapasitet til å overvåke<br />
e er spesielt effektive i oppklaring<br />
situasjoner på bakken og havoverflaten, omtrent slik NATOs AWACS<br />
er at den karakteristiske summende<br />
flåte kan overvåke situasjonen i luften, men som det fremgår i langt<br />
til skygge unna. Danskene har nå<br />
mer beskjedent omfang. Det er nå klart for å starte anskaffelse av<br />
ployering til Afghanistan. Trolig<br />
amerikanske Northrop Grumman- Raytheon RQ-4 Global Hawk UAV<br />
når dette leses.Den virkelige<br />
(Unmanned Aerial Vehicle) HALE (High Altitude Long Endurance)<br />
t i US Army er imidlertid AAI Shadow<br />
førerløse overvåkingsdroner, trolig i det beskjedne antall av fire. Til<br />
sammenligning er USAs flyvåpens nåværende planer, før eventuelle<br />
s International Defence Review des 07)<br />
reduksjoner, å anskaffe 54 Global Hawk. USAF har per i dag trolig<br />
rundt 20 Global Hawk. De har i alle år operert over både Irak og<br />
Afghanistan.<br />
Et kanadisk-europeisk industrisamarbeid vil utvikle og bygge NATO<br />
AGS’ bakkeelementer. NATO AGS vil bli stasjonert på Sicilia.<br />
in Division i Afghanistan og Irak får<br />
Tyskland, som er med i NATO AGS programmet, fortsetter samtidig<br />
sert énveis oversetterkapasitet, kalt<br />
utviklingen av sin nasjonale Euro Hawk versjon av Global Hawk.<br />
met er beregnet på lagsnivå og den<br />
Storbritannia, som ikke er med, har sine egne løsninger.<br />
ituasjonene i felten og vil samtidig<br />
Foruten USA og vertslandet Italia er de 13 øvrige NATO AGS<br />
trening. Det bæres på vesten. iPoden<br />
nasjonene: Norge, Danmark, Canada, Tyskland, Luxembourg, de tre<br />
o, skriftlig og muntlig kommunikasjon.<br />
baltiske stater, Tsjekkia, Slovakia, Slovenia, Bulgaria og Romania.<br />
iPodene en Studio and Gesture<br />
mulig også for soldater med liten<br />
re videofigurer. Samlet krever iPoden<br />
å noe lengre sikt arbeider man med<br />
Afghanistan - bedre C-IED<br />
WSTS) kapasitet og 500 håndholdte<br />
temer er bestilt.<br />
Til tross for at det utvikles stadig mer<br />
’s International Defence Review jan avansert 08) teknologi for å oppdage IED<br />
(Improvised Explosive Device) veibomber<br />
etc i Afghanistan, mener USAs JIEDDO<br />
(Joint IED Defeat Organisation) at<br />
menneskelig aktpågivenhet fremdeles er<br />
bedre enn teknologien. Det arbeides<br />
derfor intenst med øvingsprogrammer og -utstyr for å bedre<br />
personellets evne til å oppdage bombefeller i tide.<br />
Det er nå opprettet en KnIFE (Knowledge and Information Fusion<br />
Exchange) webside med øvingserfaringer og råd og sikre portaler der<br />
personell kan få tilgang til<br />
sanntids informasjon om det<br />
siste i opprørernes IED<br />
taktikk. C-IED (Counter IED)<br />
treningen omfatter også<br />
stadig nye IED simulatorer.<br />
En Virtual Road Clearance<br />
Trainer, ombord i fire<br />
trailere, består av utstyr for<br />
å trene personell i å operere forskjellige typer minebeskyttede<br />
kjøretøyer på en slik måte at risiko minimeres. Det utvikles også en<br />
mobil C-IED trener, også ombord i fire trailere, for å trene personellet<br />
i risikable scenarier i landsbyer og ute på patrulje. Det arbeides også<br />
videre med stadig bedre databasert “forandringsdeteksjon” utstyr for<br />
å oppdage anomalier og endringer i umiddelbar nærhet som kan tyde<br />
på at en eller flere IED er lagt ut, f.eks. i løpet av siste natt. Slikt<br />
utstyr er allerede i Afghanistan og brukes fra luften eller i form av<br />
utplasserte sensorer på kjøretøyer eller på bakken.<br />
Det er videre gjennomført en studie der 800 soldater ble utsatt for<br />
et stort antall relevante sanseinntrykk, for å samle erfaring med<br />
hvorfor noen soldater har bedre IED- og annen fare teft enn andre.<br />
Foreløpig resultat tyder på at litt eldre soldater med oppvekst på<br />
landsbygda og en aktpågivende men avbalansert holdning, kan være<br />
bedre til å oppdage IED farer. (Daniel Wasserbly, Jane’s International<br />
Defence Review)<br />
USAF kutter<br />
USAs flyvåpen har foreslått<br />
budsjettkutt for de neste<br />
fem årene på til sammen<br />
24,2 milliarder dollar,<br />
tilsvarende 3,8 prosent.<br />
Kuttene foreslås å ramme<br />
C-130 Hercules AMP<br />
(Avionics Modernisation<br />
Program), planen om å<br />
utstyre E-8C J-STARS<br />
bakkeovervåkingsflyene<br />
med nye motorer, nye<br />
sambandssystemer og<br />
sambandssatelitter, SDB<br />
(Small Diameter Bomb)<br />
programmet og RQ-4 Global<br />
Hawk Block 40 UAV<br />
(Unmanned Aerial Vehicle)<br />
anskaffelsene. Man tar sikte<br />
på å skjerme bevilgningene<br />
til C-22 Osprey tiltrotor<br />
“flyhelikoptre” og det lenge<br />
omdiskuterte men nå kommende KC-X tankflyprogrammet.<br />
Skjermet foreslås også bevilgningsplanene for Lockheed Martin<br />
F-35 Lightning II JSF (Joint Strike Fighter) programmet, som nylig fikk<br />
forsvarsminister Robert Gates’ uforbeholdne støtte. En studie fra<br />
Center for Strategic and Budgetary Assessments anbefaler imidlertid<br />
å se JSF i sammenheng med planene for et nytt langtrekkende<br />
bombefly og vurdere om dette flyet kan anses som en kosteffektiv<br />
erstatning for et antall JSF. Samtidig fortsetter forsvarspolitikerne i<br />
Senatet sin kamp mot den alternative JSF motoren, General Electric-<br />
Rolls Royce F 136, og for flere C-17 transportfly. Senatet ønsker også<br />
at det utvikles en eksportversjon av superjageren Lockheed Martin<br />
F-22 Raptor, som i USAF versjon ikke er tilgjengelig for eksport<br />
grunnet eksepsjonelt mye sensitiv høyteknologi. (Air Force Magazine<br />
nov 09)<br />
66 ffisersbladet<br />
ffisersbladet 51
Unik<br />
utdanning<br />
I Haugesund finner du landets eneste<br />
høgskole som tilbyr utdanning til<br />
branningeniør<br />
CARBON14.NO - FOTO: ØYVIND SÆTRE<br />
Nå tilbyr høgskolen også en master utdanning i Teknisk<br />
sikkerhet i samarbeid med Universitetet i Bergen.<br />
Branningeniør<br />
Master i Teknisk sikkerhet<br />
- Denne utdanningen er på bachelornivå og vi har hatt den her i<br />
Haugesund i 20 år. I løpet av disse årene har utdanningen utviklet<br />
seg i tett samspill med næringslivet rundt oss, sier førstelektor<br />
Alf Reidar Nilsen ved Høgskolen Stord/Haugesund (HSH).<br />
- Utdanningens mål er fortsatt å forstå de prosessene som styrer en<br />
brann. Vi ønsker at våre kandidater skal kunne estimere størrelsen på<br />
en eventuell brann, og vurdere konsekvensene av brannen, og foreslå<br />
forebyggende tiltak, legger han til.<br />
Sentrale tema i utdanningen er blant annet: branndynamikk, aktiv<br />
og passiv brannbeskyttelse, brannteknisk prosjektering etter preakseptert<br />
og fuksjonsbasert regelverk, eksplosjonssikring, eksperimenter<br />
og fullskala forsøk, materialtesting, risiko vurderinger, HMS-tilsyn og<br />
beredskapsledelse.<br />
- Vi har et eget brannlaboratorium på høgskolen der vi utfører øvelser<br />
og tester. Og vi har et nært samarbeid med industrien og næringslivet i<br />
regionen. Det preger studiet, og den aktiviteten vi har utenom gjennom<br />
ulike kurs og etter- og videreutdanninger.<br />
- Dette studiet er veldig ferskt her på høgskolen. Vi startet opp nå i<br />
høst i nært samarbeid med Universitetet i Bergen.<br />
- Målet med dette studiet er å videreutvikle ingeniører til å kunne<br />
arbeide med teknisk sikkerhet. Det handler i første rekke om å bygge<br />
sikkerhet inn i konstruksjoner og systemer gjennom godt design, gjennomtenkt<br />
brukergrensesnitt og nødvendig dokumentasjon, sier Alf Reidar<br />
Nilsen.<br />
- Vi studerer hvordan barrierer som tekniske og organisatoriske<br />
sikkerhetssystemer bidrar til at risikoen for ulykkessituasjoner reduseres.<br />
Avansert utstyr er viktig.<br />
- Vi legger vekt på å kunne benytte avanserte datamodeller<br />
(CFD – Computational Fluid Dynamics) til å beregne ulykkeslaster.<br />
Førstelektor Alf Reidar Nilsen forteller at den nye mastergraden<br />
er støttet av næringslivet.<br />
- De er inne og hjelper oss i finansieringen av ett professorat og øvrig<br />
kompetansebygging av fagmiljøet. Det er vi veldig takknemlige for.<br />
- Nå når vi får et nytt lovverk, nye forskrifter og skjerpede krav ser vi at<br />
behovet for branningeniører vil være sterkt etterspurt i arbeidslivet, sier<br />
Alf Reidar Nilsen som ofte treffer igjen tidligere studenter rundt omkring<br />
over hele landet.<br />
- Studentene våre går ofte inn i jobber som brannsjefer, ledere av forebyggende<br />
avdeling i brannvesen og HMS-ledere. Vi ser dem også i andre<br />
ingeniørjobber innen teknisk sikkerhet i petroleums- og prosessindustrien.<br />
Noen finner vi også igjen innen brann teknisk prosjektering av bygg<br />
og konstruksjoner.<br />
53 49 13 00 | www.hsh.no
B<br />
Returadresse:<br />
<strong>Offisersbladet</strong><br />
Karl Johansgate 12J<br />
0105 OSLO<br />
B<br />
Airsafe produces all kinds of weapon parachutes,<br />
including retarders, flare chutes and recovery chutes.<br />
The company also offers a full service, as it is able<br />
to perform feasibility studies and simulations, while<br />
also generating designs and manufacturing high<br />
Airsafe produces all kinds of weapon parachutes,<br />
including retarders, flare chutes and recovery chutes.<br />
The company also offers a full service, as it is able<br />
to perform feasibility studies and simulations, while<br />
also generating designs and manufacturing high<br />
performance parachute systems. Recently, Airsafe<br />
was involved in the production of anti-stall/anti-spin<br />
parachutes for Saab JAS99 Gripen. Other well-known<br />
Airsafe clients include BAE Systems Bofors, Saab<br />
Bofors Dynamics, Norwegian and Swedish Armed Forces.<br />
performa<br />
was invo<br />
parachut<br />
Airsafe<br />
Bofors D