BP Norge: Søknad om utslippstillatelse
BP Norge: Søknad om utslippstillatelse
BP Norge: Søknad om utslippstillatelse
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Innhold<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
2 av 39<br />
1 INNLEDNING ...............................................................................................................................................4<br />
2 KJEMIKALIER SOM INNGÅR I SØKNADEN ........................................................................................5<br />
2.1 KLASSIFISERING AV KJEMIKALIER...........................................................................................................5<br />
2.2 TABELLER – OMSØKTE MENGDER ..........................................................................................................5<br />
3 FELT BESKRIVELSE.................................................................................................................................6<br />
3.1 BELIGGENHET OG LISENSFORHOLD .......................................................................................................6<br />
3.2 BIOLOGISKE RESSURSER .......................................................................................................................6<br />
3.2.1 Plankton.........................................................................................................................................6<br />
3.2.2 Koraller ..........................................................................................................................................6<br />
3.2.3 Sedimenter og bunnfauna ..........................................................................................................7<br />
3.3 FISKERESSURSER...................................................................................................................................7<br />
3.4 SJØFUGL OG PATTEDYR .........................................................................................................................9<br />
3.5 RESERVOARFORHOLD ............................................................................................................................9<br />
3.6 BORING ...................................................................................................................................................9<br />
3.7 UTBYGGINGSLØSNING, PRODUKSJONSPERIODE OG PRODUKSJONSMENGDER ....................................9<br />
4 UTSLIPP TIL LUFT...................................................................................................................................11<br />
4.1 UTSLIPP VED KRAFTGENERERING ........................................................................................................11<br />
4.2 UTSLIPP VED BRØNNOPPRENSKNING...................................................................................................11<br />
5 UTSLIPP TIL SJØ .....................................................................................................................................12<br />
5.1 BORE- OG BRØNNKJEMIKALIER ............................................................................................................12<br />
5.2 BOREKAKS OG BOREVÆSKEKJEMIKALIER ............................................................................................13<br />
5.2.1 Sementeringskjemikalier...........................................................................................................13<br />
5.2.2 K<strong>om</strong>pletteringskjemikalier.........................................................................................................14<br />
5.2.3 Beredskapskjemikalier ..............................................................................................................14<br />
5.2.4 BOP væske.................................................................................................................................14<br />
5.2.5 Gjengefett....................................................................................................................................14<br />
5.3 HJELPEKJEMIKALIER.............................................................................................................................15<br />
5.3.1 Hydraulikkvæske........................................................................................................................15<br />
5.3.2 Riggvaskemiddel........................................................................................................................15<br />
5.4 DRENERINGSVANN................................................................................................................................15<br />
5.5 KJØKKENAVFALL OG SANITÆRVANN.....................................................................................................15<br />
6 IMPLEMENTERTE OG VURDERTE METODER FOR REDUKSJON AV UTSLIPP TIL SJØ.....16<br />
6.1 BORE- OG KOMPLETTERINGSVÆSKER & BOREKAKS ...........................................................................16<br />
6.1.1 Batch boring................................................................................................................................16<br />
6.1.2 Gjenbruk av borevæsker...........................................................................................................16<br />
6.1.3 Håndtering av borekaks ............................................................................................................16<br />
6.2 UTSKIFTNINGS-/UTFASINGSPLANER.....................................................................................................17<br />
7 MILJØEVALUERING AV KJEMIKALIER .............................................................................................18<br />
7.1 GENERELT ............................................................................................................................................18<br />
7.2 BRUK AV RØDE KJEMIKALIER................................................................................................................18<br />
8 MILJØKONSEKVENSER AV PLANLAGTE UTSLIPP.......................................................................19<br />
8.1 EFFEKTER AV UTSLIPP TIL LUFT ...........................................................................................................19<br />
8.2 EFFEKTER AV UTSLIPP TIL SJØ .............................................................................................................19<br />
8.2.1 Utslipp av borekaks fra topphull...............................................................................................19<br />
9 MILJØRISIKO OG BEREDSKAP I FORBINDELSE MED AKUTTE OLJE UTSLIPP...................29<br />
9.1 OLJENS EGENSKAPER OG OLJEDRIFTSMODELLERING .........................................................................29<br />
9.2 MILJØRISIKO .........................................................................................................................................31
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
3 av 39<br />
9.2.1 Miljørisiko for fisk........................................................................................................................31<br />
9.2.2 Miljørisiko for sjøfugl og marine pattedyr................................................................................31<br />
9.2.3 Miljørisiko strand ........................................................................................................................32<br />
9.2.4 Konklusjon...................................................................................................................................32<br />
9.3 MILJØRETTET BEREDSKAPSANALYSE...................................................................................................32<br />
9.4 OLJENS DISPERGERBARHET.................................................................................................................33<br />
10 KJEMIKALIEFORBRUK OG ESTIMERT UTSLIPP........................................................................35<br />
11 REFERANSER.......................................................................................................................................39
1 Innledning<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
4 av 39<br />
Iht. lov <strong>om</strong> vern mot forurensninger og <strong>om</strong> avfall datert 13. mars 1981 og Opplysningspliktforskriftens<br />
paragraf 5 og 6 søker <strong>BP</strong> <strong>Norge</strong> AS <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het i forbindelse med boring og klargjøring<br />
av 17 brønner på Skarv feltet. <strong>Søknad</strong>en <strong>om</strong>fatter boring i lisens PL212, PL262 og PL159.<br />
For nærmere informasjon vedrørende Skarv prosjekt vises til Konsekvensutredning for Skarv, juli<br />
2006 [1] . Plan for utbygging, anlegg og drift av Skarv (PUD del I) ble oversendt OED i juni 2007 [2]<br />
og godkjent av OED/Stortinget i brev av 20.12.07.<br />
Boring og k<strong>om</strong>plettering av de 17 brønnene på Skarv skal gjenn<strong>om</strong>føres i løpet av en 4 års periode<br />
fra januar 2010 til november 2013.<br />
Første del av boreprogrammet (januar 2010 - mars 2011) skal gjenn<strong>om</strong>føres av Borgland Dolphin,<br />
s<strong>om</strong> er en halvt nedsenkbar flyterigg. Andre del av boreprogrammet skal gjenn<strong>om</strong>føres av en<br />
tilsvarende halvt nedsenkbar rigg.<br />
<strong>Søknad</strong>en gir en oversikt over planlagt kjemikalieforbruk og -utslipp i forbindelse med boring,<br />
k<strong>om</strong>plettering og klargjøring av i alt 17 brønner på Skarvfeltet. Dette inkluderer 1 brønn på Snadd s<strong>om</strong><br />
opprinnelig ikke var en del av første utbygningsfase. En egen tillatelse til virks<strong>om</strong>het i forbindelse med<br />
rørledningsaktiviteter ble mottatt fra SFT i Februar 2009. Forbruk og utslipp av kjemikalier i driftfasen<br />
av Skarv vil bli inkludert i søknad <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het i forbindelse med drift av Skarv.<br />
Miljørisiko i forbindelse med akutte utslipp er vurdert og ivaretatt gjenn<strong>om</strong> en miljørisiko og<br />
beredskapsanalyse [3].<br />
Kjemikalier planlagt brukt og sluppet ut er kategorisert i henhold til Aktivitetsforskriften §56 b):<br />
• Grønne kjemikalier: Kjemikalier på PLONOR-listen (utgjør liten eller ingen risiko for miljøet)<br />
• Gule kjemikalier: Kjemikalier s<strong>om</strong> har akseptable miljøegenskaper<br />
• Røde kjemikalier: Kjemikalier s<strong>om</strong> skal prioriteres erstattet i henhold til SFTs kriterier<br />
• Svarte kjemikalier: Kjemikalier s<strong>om</strong> det kun unntaksvis gis <strong>utslippstillatelse</strong> for<br />
Begrunnelsen for bruk av røde kjemikalier er beskrevet i kapittel 7, ”Miljøevaluering av kjemikalier<br />
samt begrunnelse for bruk av røde kjemikalier”. Økotoksikologiske data for kjemikalier planlagt brukt<br />
er tilgjengelig i CHEMS-databasen. Plonor kjemikalier skal ikke søkes for, men en oversikt over<br />
planlagte forbruks- og utslippsmengder er vedlagt s<strong>om</strong> tilleggsinformasjon.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
2 Kjemikalier s<strong>om</strong> inngår i søknaden<br />
Side:<br />
5 av 39<br />
2.1 Klassifisering av kjemikalier<br />
Klassifiseringen av kjemikalier er gjort iht. Vedlegg 2 i Aktivitetsforskriften. Oppsummering av<br />
forventet forbruk og utslipp på stoffnivå for gule, røde og PLONOR kjemikalier er gitt i kapittel 10 -<br />
Kjemikalieforbruk og estimert utslipp. Det er ikke planlagt bruk av kjemikalier med svarte stoffer.<br />
2.2 Tabeller – <strong>om</strong>søkte mengder<br />
Tabell 2.2-1 og 2.2-2 gir en oppsummering av <strong>om</strong>søkte forbruks- og utslippsmengder i forbindelse<br />
med boring og k<strong>om</strong>plettering av 17 brønner på Skarv. Mengdene er beregnet ut fra andel gult og rødt<br />
stoff i hvert av handelsproduktene. Kapittel 10 gir en samlet oversikt over andel grønt, gult og rødt<br />
stoff for <strong>om</strong>søkte forbruks- og utslippsmengder per bruks<strong>om</strong>råde for Skarv (inkluderer også PLONOR<br />
kjemikalier). Forbruket i rød kategori <strong>om</strong>fatter kun et kjemikalie (en modifisert leire) s<strong>om</strong> kun vil<br />
benyttes ders<strong>om</strong> det gule alternativet ikke fungerer. Det pågår også arbeid for å få kjemikaliet<br />
reklassifisert.<br />
Utslipp av gule kjemikalier utgjøres i hovedsak av et sementkjemikalie og riggvaskemiddel. Estimatet<br />
for riggvaskemiddel er svært konservativt da det planlegges for bruk av et alternativt vaskemiddel s<strong>om</strong><br />
har en betraktelig lavere gul andel (ref. kapittel 5.3.2). Estimatet for utslipp av gule<br />
sementeringskjemikalier utgjøres av et kjemikalie s<strong>om</strong> foreløpig er en opsjon (ref kapittel 5.2.1).<br />
<strong>BP</strong> <strong>Norge</strong> AS planlegger ikke bruk av kjemikalier med svarte stoffer.<br />
Tabell 2.2-1 Forbruk og utslipp av stoff i rød kategori<br />
Bruks<strong>om</strong>råde<br />
Maksimalt forbruk 17<br />
brønner<br />
[kg]<br />
Maksimalt utslipp 17<br />
brønner<br />
[kg]<br />
Borekjemikalier 95000 0<br />
Sementeringskjemikalier 0 0<br />
K<strong>om</strong>pletteringskjemikalier 0 0<br />
Gjengefett 200 0<br />
Hjelpekjemikalier 0 0<br />
Totalt 95200 0<br />
Tabell 2.2-2 Anslåtte utslipp av stoff i gul kategori<br />
Bruks<strong>om</strong>råde<br />
Anslått utslipp 17<br />
brønner<br />
[kg]<br />
Borekjemikalier 0<br />
Sementeringskjemikalier 122000<br />
K<strong>om</strong>pletteringskjemikalier 0<br />
Gjengefett 790<br />
Hjelpekjemikalier 115000<br />
Totalt 237790
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
3 Felt beskrivelse<br />
Side:<br />
6 av 39<br />
3.1 Beliggenhet og lisensforhold<br />
Skarv feltet ligger i Norskehavet sør for Norne (35 km) og nord for Heidrun (45 km), 210 km vest for<br />
Sandnessjøen. Skarvutbygningen <strong>om</strong>fatter deler av produksjonslisens 212, 159 og 262. Vanndyp 320<br />
til 450 meter.<br />
Figur 3.1-1: Skarv lokasjon<br />
Rettighetshavere Skarv:<br />
<strong>BP</strong> (operatør) 23.8%<br />
StatoilHydro 36.2%<br />
PGNiG 11.9%<br />
EON Ruhrgas 28.1%<br />
3.2 Biologiske ressurser<br />
Naturressurser og miljøforhold innenfor influens<strong>om</strong>rådet for Skarv er utførlig beskrevet i den regionale<br />
konsekvensutredningen for Norskehavet (RKU Norskehavet 2003) samt i Helhetlig forvaltningsplan<br />
for Norskehavet (2008-2009).<br />
3.2.1 Plankton<br />
Dyreplanktonsamfunnet i Norskehavet d<strong>om</strong>ineres av kopepoder (hoppekreps, d<strong>om</strong>inerende<br />
organisme: Calanus finmarchicus (raudåte)) og krill (lyskreps). I de kalde delene av havet, spesielt i<br />
vest og sørvest, finnes også store mengder amfipoder.. For øvrig har de fleste marine organismer et<br />
planktonisk stadium i løpet av livssyklusen. Eksempler på dette er fiskelarver og egg fra flere<br />
fiskearter, samt larver fra virvelløse dyr s<strong>om</strong> muslinger, rur o.l.<br />
Planktonmengdene varierer sterk i løpet av året. Bi<strong>om</strong>assene er svært lave <strong>om</strong> vinteren, for å øke til<br />
et maksimum i mai.<br />
3.2.2 Koraller<br />
De norske kaldtvannskorallrevene dannes av Lophelia pertusa s<strong>om</strong> er en steinkorall (Scleractinia) i<br />
familien Caryophyllidae. Lophelia forek<strong>om</strong>mer i de fleste hav, unntatt i de aller kaldeste, i<br />
dybde<strong>om</strong>rådet 40–3000 m. Utenfor Trøndelagskysten danner den sammenhengende rev eller banker<br />
opp til ca. 35 m høye og 1 km lange. Revk<strong>om</strong>pleksene kan imidlertid bli mye lengre, for eksempel er<br />
revet på Sularyggen ca. 14 km lagt.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
7 av 39<br />
Midtnorsk sokkel inneholder de største Lopheliarev k<strong>om</strong>pleksene og den største tettheten av slike<br />
korallrev s<strong>om</strong> er kjent. De fleste ligger på dyp mell<strong>om</strong> 200 og 350 m.<br />
Revene er store biologiske konstruksjoner med en k<strong>om</strong>pleks r<strong>om</strong>lig struktur s<strong>om</strong> gjør dem til et egnet<br />
leve<strong>om</strong>råde for mange fastsittende og frittlevende organismer, dvs. stor variasjon i mikrohabitater og<br />
dermed høyt artsmangfold på revene.<br />
På Skarv feltet er det observert koraller. Det er foretatt undersøkelser av havbunnen rundt Skarv i<br />
2001 og 2006. Der ble korallforek<strong>om</strong>ster avmerket på kart etter tolkning av sidesøkende sonar med<br />
enkelte verifikasjoner med ROV. Korallforek<strong>om</strong>ster ble i 2001 avmerket s<strong>om</strong> ”Area of boulders /<br />
possible coral” og ”Probable coral” og i 2006 (s<strong>om</strong> var en mer detaljert undersøkelse) s<strong>om</strong> ”Coral”<br />
(Coral reefs: levende korall<strong>om</strong>råder eller hauger av død korall med spredt sekundærvekst) og ”Coral<br />
pinnacle” (koraller < 15m i diameter, ellers tilsvarende s<strong>om</strong> ’Coral reef’).<br />
Alle koraller s<strong>om</strong> etter havbunnsundersøkelsen i 2006 var avmerket å være høyere enn 2 meter eller<br />
utbredelse D>15 m og s<strong>om</strong> i henhold til de initielle spredningsmodellene kunne påvirkes av<br />
sedimentering av borekaks > 0,1 mm, ble visuelt undersøkt i mai 2009.<br />
Spredningskart med inntegnede koraller er vist i figur 8.2.1-1 og 8.2.1-2.<br />
De fleste er enkeltstående koraller bestående av hovedskalig dødt materiale, og ikke store<br />
revbyggende strukturer. Korallene er videre beskrevet i kapittel 8.<br />
Figur 3.2-1: Lophelia og paragorgia arborea Skarv<br />
3.2.3 Sedimenter og bunnfauna<br />
Det ble utført grunnlagsundersøkelse på Skarv feltet i 2006. Sedimentene på Skarv består i hovedsak<br />
av silt og leire, med et gjenn<strong>om</strong>snittlig innhold på 75,2 ± 18,2 %. Et forholdsvis stort standardavvik<br />
skyldes variasjon i sedimentsammensetningen over feltet. Innholdet av silt og leire varierer fra 43,0 %<br />
på stasjon A4 (ved Skarv A) til 96,4 % på stasjon IDUN2. Havdypet på Skarv A er grunnere enn de to<br />
andre feltene, og bunnen innholder betydelig mer stein og grus enn Skarv BC og IDUN.<br />
Generelt er det en høy diversitet på Skarv. Imidlertid er det et generelt lavere antall arter og individer<br />
samt lavere indekser på Idun enn Skarv A og BC. Den laveste (4,2) ble funnet på IDUN8. Dette kan<br />
sannsynligvis relateres til et finere sediment på Idunstasjonene. Et sediment med høy finstoffandel er<br />
mindre heterogent enn et sediment med høyere sandinnhold.<br />
3.3 Fiskeressurser<br />
Sild, torsk og sei utgjør de tre k<strong>om</strong>mersielt sett viktigste fiskebestandene i Norskehavet. Hyse, lange,<br />
brosme og uer er andre fiskearter der en stor andel av den samlede norske fangsten tas i<br />
Norskehavet, men s<strong>om</strong> volummessig betyr mindre enn de tre førstnevnte.<br />
Skarv ligger s<strong>om</strong> vist i figur 3.3-1 og 3.3-2 i nærheten av <strong>om</strong>råder der det vil være store forek<strong>om</strong>ster<br />
av sei- og sildelarver store deler av våren.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
8 av 39<br />
Sporingsdata viser at det ikke er registrert tråling i <strong>om</strong>rådet rundt Skarv, men det foregår i henhold til<br />
Fiskarlaget noe fiske med line/garn og not.<br />
Figur 3.3-1: Viktigste gyte<strong>om</strong>råder for NVG sild (Forvaltningsplan Norskehavet 2008-2009)<br />
Skarv<br />
Skarv<br />
Figur 3.3-2 Viktigste gyte<strong>om</strong>råder for sei (Forvaltningsplan Norskehavet 2008-2009)
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
9 av 39<br />
3.4 Sjøfugl og pattedyr<br />
De viktigste artene av pelagisk sjøfugl i sjø<strong>om</strong>rådene rundt Skarv er havhest, havsule, sildemåke,<br />
gråmåke, svartbak, krykkje, alke, alkekonge, l<strong>om</strong>vi og lunde ([3] Skarv Miljørisikoanalyse) .<br />
Utbredelsesmønsteret til sjøfugl er sesongavhengig. Dette henger sammen med sesongmessige<br />
endringer i fuglenes biologi s<strong>om</strong> hekking, myting, trekk og overvintring, og utnyttelse av viktige<br />
næringsemner. For de pelagiske artene er utbredelsen av næringstilgang i stor grad styrt av<br />
oseanografiske forhold s<strong>om</strong> front<strong>om</strong>råder, strøm, temperatur og saltholdighet. Pelagisk<br />
overflatebeitende sjøfugl s<strong>om</strong> havhest, havsule og krykkje er avhengig av å finne næringen<br />
konsentrert i overflaten. Pelagisk dykkende sjøfugl s<strong>om</strong> alkekonge, alke, l<strong>om</strong>vi, polarl<strong>om</strong>vi og lunde er<br />
generelt gode dykkere og følger gjerne vandringene til byttedyrene. Men de kan også oppholde seg i<br />
front<strong>om</strong>råder med høye konsentrasjoner av stimfisk og dyreplankton. Sjøfugl på åpent hav<br />
forek<strong>om</strong>mer ofte aggregert i flokker og høye konsentrasjoner.<br />
Rundt 24 arter av marine pattedyr er å finne i Nord-Atlanteren og Barentshavet, hvorav 7 er selarter,<br />
12 er store hvaler og 5 er små hvaler (niser og delfiner). Selene d<strong>om</strong>inerer i antall mens hvalene<br />
d<strong>om</strong>inerer i forhold til bi<strong>om</strong>asse. Flere av disse artene har en utbredelse s<strong>om</strong> strekker seg utover<br />
landegrensene og <strong>Norge</strong> deler derfor forvaltningsansvaret med en rekke andre land.<br />
3.5 Reservoarforhold<br />
Hovedreservoarene på Skarv feltet består av sandstein. Den planlagte produksjonen vil bli tatt ut fra<br />
Garn, Ile og Tilje formasjonene.<br />
3.6 Boring<br />
Første del av bore- og brønnoperasjonene på Skarv planlegges utført av en halvt nedsenkbar<br />
flyterigg, Borgland Dolphin (januar 2010 - mars 2011). Resten av boreprogrammet vil utføres med en<br />
tilsvarende halvt nedsenkbar flyterigg. Feltutviklingen planlegges med boring av 16 brønner, hvorav<br />
12 er produsenter (5 gass og 7 oljeprodusenter) og 4 er gass-injeksjonsbrønner. Det er i tillegg en<br />
mulig opsjon å bore en brønn i Snadd reservoaret fra Skarv A brønnrammen. Denne søknaden<br />
<strong>om</strong>fatter derfor totalt 17 brønner.<br />
3.7 Utbyggingsløsning, produksjonsperiode og produksjonsmengder<br />
Løsningen for utbyggingen av Skarv er basert på installasjon av brønnrammer på havbunnen s<strong>om</strong><br />
knyttes opp mot et produksjonsskip (FPSO - floating production, storage, offloading)<br />
Det vil bli installert fem havbunnsrammer med plass til fire eller seks brønner i hver ramme.<br />
Brønnstrøm fra hver havbunnsramme vil bli ledet inn i feltrørledninger s<strong>om</strong> går til Skarv FPSO. Oljen<br />
skal losses fra produksjonsskipet til skytteltankskip. Gassen skal ledes inn i Åsgard Transport<br />
eksportrørledning s<strong>om</strong> går til Kårstø. Reservoartrykket i oljereservoarene skal opprettholdes ved hjelp<br />
av gassinjeksjon.<br />
Designlevetid er 25 år. Skarv består av hydrokarboner fra flere forskjellige reservoarer og strukturer.<br />
75% av de utvinnbare reservene antas å være gass, mens de resterende 25% er kondensat og lett<br />
olje. Forventede utvinnbare ressurser er 17,4 MSm3 olje/kondensat og 47 GSm3 rik gass.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Figur 3.7-1: Skarv utbygningsløsning<br />
Side:<br />
10 av 39
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
4 Utslipp til luft<br />
Side:<br />
11 av 39<br />
4.1 Utslipp ved kraftgenerering<br />
I borefasen vil dieselmotoren på den innleide flyteriggen benyttes til kraftgenerering. Det forventes et<br />
dieselforbruk på 20 - 30 m³ pr. riggdøgn. Dette medfører et maksimalt forbruk av diesel på 39000 m³ i<br />
løpet av hele borefasen, beregnet til å være rundt 1300 riggdøgn. Konservative anslag av totale<br />
utslipp til luft for borefasen er gitt i tabell 4.1-1 nedenfor.<br />
For beregning av utslipp til luft er OLF standardfaktorer benyttet.<br />
Tabell 4.1-1: Utslipp til luft borefase Skarv<br />
Kraftgenerering borerigg<br />
1300 døgn<br />
Diesel<br />
32760 tonn 1)<br />
OLF standardfaktorer: CO2 – 3170 kg/tonn, NOx – 70 kg/tonn<br />
1) Basert på 30 m³ dieselforbruk pr. døgn, tetthet diesel: 0,84 kg/m3<br />
CO2 (tonn)<br />
103850<br />
NOX (tonn)<br />
4.2 Utslipp ved brønnopprenskning<br />
Utgangspunktet for Skarv var å rense alle brønnene til produksjonsskipet. Det har imidlertid vist seg at<br />
det kan bli nødvendig å rense opptil 3 brønner til rigg for verifisere k<strong>om</strong>pletteringsstrategien samt å<br />
redusere risikoen for formasjonsskade på brønner s<strong>om</strong> skal forbores og stå innestengt lenge før<br />
produksjonsoppstart. Disse brønnene vil bli rensket opp og klargjort ved hjelp av initiell<br />
brønnopprenskning og tilbakestrømning av brønnvæske mens boreriggen ligger på feltet.<br />
K<strong>om</strong>pletteringsvæsken s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer i retur til riggen vil enten samles opp i tanker s<strong>om</strong> sendes til land<br />
for forsvarlig behandling, eller renses og slippes til sjø gitt et oljeinnhold < 30 mg/l.<br />
Utslipp av CO2, NOX, nmVOC og CH4 vil skje i forbindelse med opprenskning av brønner, der det vil<br />
foregå brenning av gass, kondensat og diesel/baseolje over brennerb<strong>om</strong>men på boreriggen. Et<br />
estimat av slike utslipp er gitt i tabell 4.2-1. En typisk brønnopprenskning vil ha en varighet på opptil<br />
24 timer, med en maksimal rate på 2,0 MSm³ gass. Varigheten av brønnopprenskningen vil kunne<br />
variere noe avhengig av forholdet fast stoff og vann (BS&W målinger), samt stabiliteten i<br />
tilbakestrømningsraten. Totalt avbrent volum kan derfor bli lavere enn beregnet.<br />
Tabell 4.2-1: Utslipp til luft i forbindelse med brønnopprenskning/brønntesting av 3<br />
gassbrønner på Skarv.<br />
Brønnopprenskning<br />
av 3 brønner<br />
Hydrokarbon<br />
kilde<br />
Gass 1)<br />
Diesel 2)<br />
Mengde<br />
CO2 (tonn)<br />
NOx (tonn)<br />
2300<br />
nmVOC<br />
(tonn)<br />
CH4 (tonn)<br />
6,0 MSm3 14040 72 0,36 1,44<br />
84 tonn 266 6 0,42<br />
1) OLF standardfaktorer for gass: CO2 – 2,34 *10-3 t/Sm3, NOx – 12*10-6 t/Sm3, nmVOC – 0,06*10-6 t/Sm3, CH4 –<br />
0,24*10-6 t/Sm3.<br />
2) Diesel antatt tilsatt for å få optimal forbrenning av eventuell k<strong>om</strong>pletteringsbaseolje, OLF standardfaktor for diesel: : CO2 –<br />
3170 kg/tonn, NOx – 70 kg/tonn, nmVOC – 5 kg/tonn. Dieseltetthet: 0,84 kg/m3
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
5 Utslipp til sjø<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
12 av 39<br />
Utslipp til sjø i boreperioden på Skarv vil i hovedsak bestå av:<br />
• Bore- og brønnkjemikalier (borevæske, sementkjemikalier, k<strong>om</strong>pletteringsvæsker, gjengefett,<br />
BOP væsker)<br />
• Borekaks fra topphull seksjonen<br />
• Hjelpekjemikalier (grovvaskemidler & hydraulikkvæsker)<br />
• Andre utslipp (dreneringsvann, sanitærvann og organisk kjøkkenavfall)<br />
En samlet oversikt over <strong>om</strong>søkte kjemikalier er beskrevet i Tabell A-1 i Vedlegg A (inkludert PLONOR<br />
kjemikalier). Tabell A-2, Vedlegg A, gir en samlet oversikt over andel grønt, gult, og rødt stoff for<br />
<strong>om</strong>søkte forbruks- og utslippsmengder per bruks<strong>om</strong>råde.<br />
5.1 Bore- og brønnkjemikalier<br />
Typiske brønndata for en Skarv brønn er beskrevet i tabell 5.1-1.<br />
Tabell 5.1-1: Brønndata Skarv<br />
Brønnlengde<br />
Brønnvinkler (maks)<br />
Brønnprofil<br />
Boretid:<br />
K<strong>om</strong>pletteringstid:<br />
Gjenn<strong>om</strong>snittlige brønnlengde:<br />
4500 m<br />
90 grader<br />
”S” profiler – gassprodusent<br />
horisontale brønner – oljeprodusent<br />
ca. 50-60 dager pr brønn<br />
ca. 20-30 dager pr brønn<br />
Tabell 5.1-2 viser en oversikt over brønnseksjoner, planlagte borevæsker, seksjonslengder og<br />
massebalanse for borevæske og kaks for en gjenn<strong>om</strong>snittsbrønn på Skarv.<br />
Tabell 5.1-2: Estimert mengde borekaks og borevæskebalanse for en gjenn<strong>om</strong>snittsbrønn.<br />
Hullseksjon<br />
Lengde<br />
(meter)<br />
36” 84<br />
Type borevæske<br />
Bentonitt/Baritt/<br />
Sjøvann<br />
KCl/Polymer<br />
24” 617<br />
Bentonitt/Baritt/<br />
Sjøvann<br />
KCl/Polymer<br />
17 1/2” 913 Oljebasert<br />
borevæske<br />
12 1/4” 2186 Oljebasert<br />
borevæske<br />
8 1/2” 684 Oljebasert<br />
borevæske<br />
Til sjø pr.<br />
brønn<br />
Til sjø 17<br />
brønner<br />
Estimert tetthet cuttings 2,6 tonn/m3<br />
Mengde<br />
borekaks<br />
(m 3 )<br />
Borekaks Borevæske<br />
Kaksdisponering <br />
Borevæske<br />
(m 3 )<br />
Gjenbruk<br />
(m 3 )<br />
Igjen i<br />
brønn<br />
(m 3 )<br />
Til<br />
land<br />
(m 3 )<br />
Utslipp<br />
til sjø<br />
(m 3 )<br />
60 Til sjø 480 0 0 0 480<br />
200 Til sjø 1000 0 0 0 1000<br />
150 Til land 745 455 145 145 0<br />
175 Til land 850 490 135 225 0<br />
25 Til land 460 330 75 55 0<br />
260 1480<br />
4400 25160
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
5.2 Borekaks og borevæskekjemikalier<br />
Side:<br />
13 av 39<br />
36” hullseksjonene<br />
36” seksjonen planlegges boret med sjøvann og høy viskøs piller, og vil bli fortrengt til KCl-polymer<br />
vannbasert borevæske før 30” lederør kjøres.<br />
24” hullseksjonene<br />
24” seksjonen planlegges boret med sjøvann og høy viskøse piller, og vil bli fortrengt til en KClpolymer<br />
vannbasert borevæske før 18,701” foringsrør kjøres.<br />
Boringen vil gjenn<strong>om</strong>føres delvis s<strong>om</strong> ”batch-boring”. På hver brønnramme vil først 36” seksjonene<br />
bores og deretter 24” seksjonene, deretter vil en og en brønn bores til topp av reservoar.<br />
Ved bruk av vannbasert borevæske planlegges borekaks sluppet ut til sjøen. De planlagte produktene<br />
er i grønn kategori, og er dermed regnet for å være miljøakseptable.<br />
17 ½”, 12 ¼”, 8 ½” hullseksjonene<br />
Basert på en helhetlig vurdering av boretekniske-, formasjonsmessige- og operasjonelle forhold og<br />
HMS vil disse seksjonene bli boret med oljebasert borevæske.<br />
I forhold til det s<strong>om</strong> var angitt i Konskvensutredningen innebærer dette at det blir mindre utslipp til<br />
sjø i og med at 17 1/2” seksjonen nå skal bores med oljebasert boreslam og således transporteres<br />
borekaks til land.<br />
Oversikt over forbruk og utslipp av borevæskekjemikalier, samt andel grønt, gult og rødt stoff er gitt i<br />
Tabell 10-1 og 10-2.<br />
Ved bruk av oljebasert borevæske vil borevæske og -kaks bli samlet opp og transportert til land for<br />
videre behandling. Borevæsken vil i størst mulig grad bli gjenbrukt<br />
De oljebaserte borevæskesystemene inneholder opsjon på å benytte et rødt produkt. Magmagel er en<br />
viscosifier s<strong>om</strong> må benyttes ders<strong>om</strong> det gule alternativet Carbogel ikke fungerer. Produktet er videre<br />
beskrevet i kapittel 7.2.<br />
5.2.1 Sementeringskjemikalier<br />
Planlagte utslipp ved sementering skjer i forbindelse med lederør- og overflaterør sementering. Ved<br />
lederør sementering vil 50 % av teoretisk ringvolum bli beregnet s<strong>om</strong> utslipp til sjø i form av retur på<br />
havbunnen. Ved overflaterør sementering vil 25 % av teoretisk åpenhulls ringvolum bli beregnet s<strong>om</strong><br />
utslipp til sjø i form av retur på havbunnen. Etter at BOP er satt på brønnen vil det ikke forek<strong>om</strong>me<br />
utslipp av sement med unntak av mindre utslipp s<strong>om</strong> kan skje i forbindelse med rengjøring/nedspyling<br />
av sementenhet. Det skal installeres en linje fra sementeringsenheten til slop pit for å redusere utslipp<br />
til sjø fra rengjøring men utslipp kan forek<strong>om</strong>me i enkelte tilfeller. Utslipp av sementmiksevann vil bli<br />
minimalisert ved hjelp av doseringsutstyr s<strong>om</strong> gir god nøyaktighet og reduserer dødvolumet i tankene.<br />
Det vil også forek<strong>om</strong>me utslipp av tørrsement via ventilasjonssystemet på lagertanker i forbindelse<br />
med lasting av sement <strong>om</strong> bord på riggen, samt transport av denne under sementeringsjobber. Dette<br />
utslippet er beregnet å utgjøre 2 % av det totale sementforbruket. For Skarv leveres Plonorkjemikaliene<br />
Cement Class G, EZ-Flo og G+SSA-1 og Tuned Light XL (13% gul) s<strong>om</strong> bulk. Det vil<br />
være fokus på å unngå ventilering av tørrsement under lasting.<br />
Sementkjemikaliene s<strong>om</strong> skal brukes og slippes ut er i all hovedsak Plonor kjemikalier. Resterende<br />
(3%) er miljøakseptable/gule kjemikalier. Hovedandelen av utslipp av gule stoff utgjøres av et<br />
sementkjemikalie, Tuned Light XL, s<strong>om</strong> inneholder 13% av en gul k<strong>om</strong>ponent. Den gule<br />
k<strong>om</strong>ponenten er et uorganisk materiale s<strong>om</strong> har lav akutt giftighet (EC50 10000 ppm). Kjemikaliet er<br />
foreløpig en opsjon. Ingen røde kjemikalier er planlagt brukt på Skarv i forbindelse med<br />
sementoperasjoner. Oversikt over forbruk og utslipp av sementeringskjemikalier, samt andel grønt og<br />
gult stoff er gitt i Tabell 10-3.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
14 av 39<br />
5.2.2 K<strong>om</strong>pletteringskjemikalier<br />
Til k<strong>om</strong>pletteringsoperasjonene er det behov for kjemikalier for vasking av brønnene samt<br />
brønnkontroll. Avslutningsvis vil det være behov for en væske i ringr<strong>om</strong> over produksjonspakning<br />
tilsatt kjemikalier for å hindre korrosjon, hydrater og bakterievekst.<br />
Brønnene skal k<strong>om</strong>pletteres med en Natrium/kaliumformat væske. Returvæsker er planlagt samlet<br />
opp og skal sendes til land for behandling og gjenvinning.<br />
Produksjonsrøret vil bli fyllt med baseolje. Restvolumer i brønn vil tilbakeproduseres til rigg eller<br />
FPSO i forbindelse med opprenskning av brønnene.<br />
Kjemikaliene s<strong>om</strong> inngår i k<strong>om</strong>pletteringsvæskene utgjøres i all hovedsak av Plonor kjemikalier,<br />
resterende andel (13%) utgjøres av miljøakseptable/gule kjemikalier. Oversikt over forbruk, utslipp,<br />
behandling på land av k<strong>om</strong>pletteringskjemikalier, samt andel grønt og gult stoff er gitt i Tabell 10-4.<br />
5.2.3 Beredskapskjemikalier<br />
Beredskapskjemikalier kan k<strong>om</strong>me til anvendelse ders<strong>om</strong> det oppstår uventede situasjoner eller<br />
spesielle problemer (for eksempel grunn gass, fastsittende borestreng, redusere friksjon, tapt<br />
sirkulasjon i brønn, sement forurensning etc.). Iht. Aktivitetsforskriftens vedlegg 2, kap. 4 skal det ikke<br />
søkes <strong>om</strong> <strong>utslippstillatelse</strong> for beredskapskjemikalier. En oversikt over produktene er tilgjengelig i<br />
Tabell 10-6. Økotoksikologiske data for produkter s<strong>om</strong> ikke er på PLONOR-listen er tilgjengelig i<br />
databasen CHEMS. Retningslinjer for bruk vil bli utarbeidet iht. Aktivitetsforskriftens §58. De røde<br />
kjemikaliene s<strong>om</strong> er listet vil kun tilsettes s<strong>om</strong> beredskapskjemikalier til oljebasert mud og utslipp vil<br />
således ikke forek<strong>om</strong>me. Det eneste gule kjemikaliet s<strong>om</strong> kan tenkes brukt i små mengder på topphull<br />
er biocidet Milbio NS. Dette kan skje for å unngå bakterievekst ders<strong>om</strong> det skal ta vare på noen<br />
volumer over lengre tid for å øke gjenbruksgraden.<br />
5.2.4 BOP væske<br />
BOP kontrollvæske brukes ved trykktesting og aktivisering av ventiler og systemer på BOP<br />
(utblåsningsventil). Det planlegges på Borgland Dolphin å bruke et BOP-system s<strong>om</strong> består av to<br />
produkter, Pelagic GZ BOP Glycol (grønt) og Pelagic 50 (gult) . Det er estimert et forbruk på hhv.<br />
10m³ og 15m³ pr år for de to produktene.<br />
5.2.5 Gjengefett<br />
Gjengefett blir brukt ved sammenkobling av borestreng og foringsrør. Ved boring med vannbasert<br />
borevæske, vil overskytende gjengefett bli sluppet ut til sjø sammen med borevæsken s<strong>om</strong> vedheng<br />
til kaks. Utslippet av gjengefett er estimert til 10 % av forbruket. Boring med oljebasert borevæske<br />
medfører ikke utslipp av gjengefett. Valg av gjengefett er gitt nedenfor. Estimert forbruk er gitt i tabell<br />
10.5.<br />
Foringsrør og produksjonsrør:<br />
For smøring av gjenger for forings- og produksjonsrør planlegges brukt det gule gjengefettet<br />
Jet-Lube®Seal-Guard ECF. Gult stoff utgjør 97,6 % av produktet.<br />
Borestreng:<br />
For borestreng planlegges det å bruke det gule gjengefettet Jet-Lube NCS-30 ECF, s<strong>om</strong><br />
inneholder ca. 98,9 % gult stoff.<br />
Marine stigerør<br />
Borgland Dolphin benytter JetLube Alco EP 73 Plus s<strong>om</strong> er et rødt kjemikalie til smøring av smøring<br />
av bolter og koblinger på stigerør og brønnhode. Produktet er anbefalt av leverandør av utstyret og<br />
det eksisterer ikke alternativer s<strong>om</strong> vil gi et tilfresstillende godt nok resultat. Årlig forbruk er svært<br />
begrenset og det vil ikke forek<strong>om</strong>me utslipp av produktet.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
5.3 Hjelpekjemikalier<br />
Side:<br />
15 av 39<br />
5.3.1 Hydraulikkvæske<br />
Det vil bli brukt hydraulikkvæske til undervanns kontrollsystemet og fjernbetjening av hydrauliske<br />
ventiler på ventiltrær på havbunnen. Når en opererer en hydraulisk operert havbunnsventil vil en få et<br />
forbruk av hydraulikkvæske for å fylle opp ventilaktuatoren. På Skarv er det et lukket system for<br />
hydraulikkvæske både under boring og drift og utslipp av hydraulikkvæske vil således være minimal.<br />
Den eneste åpne loopen er knyttet til nedihulls sikkerhetsventil og volumet av denne loopen er 0,04<br />
liter.<br />
Den valgte hydraulikkvæsken for Skarv er Castrol Transaqua HT2. Hydraulikkvæsken inneholder kun<br />
stoffer s<strong>om</strong> er klassifisert miljøakseptable og Plonor.<br />
Oversikt over estimert forbruk og utslipp av hydraulikkvæske, samt andel grønt og gult stoff er gitt i<br />
tabell 10.5.<br />
5.3.2 Riggvaskemiddel<br />
Grovvaskemidler brukes til rengjøring av gulvflater, dekk, olje- eller fettholdig utstyr etc.<br />
Rengjøringskjemikaliene er overflateaktive stoffer s<strong>om</strong> har til hensikt å øke løseligheten av olje i vann.<br />
S<strong>om</strong> grovvaskemiddel vil Borgland Dolphin bruke BIOS s<strong>om</strong> er et vannbasert produkt med en liten<br />
andel gult og grønt stoff (< 1%). Ved spesielle behov vil det bli benyttet CC-Turboclean s<strong>om</strong><br />
inneholder 100 % gult stoff. Gjenn<strong>om</strong>snittlig månedsforbruk er estimert til 2000 liter. Totalt forbruk i<br />
hele boreperioden er beregnet til ca. 96 m 3 . Oversikt over forbruk og utslipp av vaskekjemikalier er gitt<br />
i tabell 10.5. I søknaden er det konservativt antatt at kun gule vaskemidler benyttes.<br />
5.4 Dreneringsvann<br />
Dreneringssystemet er designet med tanke på å unngå utilsiktede utslipp til sjø. Det er lukket<br />
drenering på alle dekks<strong>om</strong>råder, s<strong>om</strong> ledes til en sloptank. Slopvannet sendes i land for videre<br />
avfallshåndtering eller slippes til sjø etter rensing ders<strong>om</strong> olje i vann konsentrasjonen er lavere enn 30<br />
mg/l.<br />
5.5 Kjøkkenavfall og sanitærvann<br />
Organisk kjøkkenavfall vil bli kvernet opp og sluppet over bord eller sendt til mottaksstasjoner<br />
på land avhengig av riggenes fasiliteter. Vann fra sanitæranlegg vil bli sluppet til sjø.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
16 av 39<br />
6 Implementerte og vurderte metoder for reduksjon av utslipp til sjø<br />
6.1 Bore- og k<strong>om</strong>pletteringsvæsker & borekaks<br />
6.1.1 Batch boring<br />
De øverste hullseksjonene er per i dag planlagt gjenn<strong>om</strong>ført s<strong>om</strong> ”batch-boring”. Iht. dagens planer<br />
skal 36” og 24 ”seksjonene på planlagte brønner bores, og 30” og 18,701” lederør settes. Deretter<br />
bores hver brønn ned til topp reservoar før Borgland Dolphin forflytter seg til neste bunnramme.<br />
Denne metoden kan redusere utslipp av viskøse piller og fortrengningsslam fordi overskytende<br />
volumer overføres til neste brønn.<br />
6.1.2 Gjenbruk av borevæsker<br />
Ved boring på Skarv vil det i størst mulig grad planlegges for gjenbruk av borevæsker. Oljebasert<br />
borevæske s<strong>om</strong> ikke kan gjenbrukes vil bli sendt i land for gjenvinning og/eller avfallshåndtering.<br />
6.1.3 Håndtering av borekaks<br />
Kaks fra boring med sjøvann og vannbasert borevæske vil, s<strong>om</strong> beskrevet i godkjent ’Plan for<br />
utbygning og drift’ og ’Konsekvensutredning’, bli sluppet til sjø. Boring av topphull (36” og 24”) uten<br />
bruk av stigerør kan medføre akkumulering av borekaks rundt og på brønnrammene. For å unngå<br />
dette vil borekakset bli transportert vekk fra brønnrammene vha. et Cuttings Transport System (CTS).<br />
Enden av slangen for CTS k<strong>om</strong>mer 100-200 m fra brønnrammene. Deretter blåses partiklene ut i<br />
vifteform og deponeres på havbunnen.<br />
All borevæske og borekaks fra 17½”, 12 ¼”, 8½” hullseksjonene returneres til rigg med bruk av<br />
stigerør. Borekaks separeres over shaker og transporteres til land for behandling (gjenvinning,<br />
deponering, destruksjon). Boreslam resirkuleres. <strong>BP</strong> har etablert en kontrakt med Sc<strong>om</strong>i s<strong>om</strong> i<br />
samarbeid med Veolia Miljø vil etablere et anlegg for behandling av oljebasert kaks i Sandnessjøen.<br />
Oppsamling av borekaks med RMR og ilandføring<br />
Metoder for oppsamling av boreslam og kaks fra topphullseksjonene har vært vurdert for å redusere<br />
mulig eksponering av koraller. Vurderingen viser imidlertid at det ikke finnes utprøvd tilgjengelig<br />
teknologi for nullutslipp fra topphull. Spesielt å samle slam og sement under kjøring og sementering<br />
av lederør og foringsrør vil føre til enorme volumer s<strong>om</strong> må håndteres (sjøvann med noe mud og<br />
sement) på riggen og transporteres til land for behandling, gjenvinning eller destruksjon/deponering.<br />
Riserless Mud Recovery (RMR) er en kvalifisert og tilgjengelig teknologi. Ved boring av<br />
topphullseksjoner uten riser, pumpes kaks og slam via egen linje til riggen for videre håndtering. <strong>BP</strong><br />
har foretatt boring med RMR med skip and ship håndtering for en letebrønn på Sakhalin fra 26”<br />
seksjonen. Dette var kun 1 brønn mens Skarv skal bore 16 – 17 brønner. Flere tusen ekstra kranløft<br />
med en skip & ship operasjon for topphull fra 17 brønner på Skarv medfører en uakseptabel<br />
sikkerhetsrisiko for personell.<br />
Totalt kaksvolum inkl. kaksvedheng og sement fra de to topphull seksjonene for 17 brønner er rundt<br />
22500 tonn ved boring med vannbasert slam ved bruk av RMR. Overføring av kaks til tanker<br />
(”skip’er”) vil dermed kreve totalt 3700 tanker (maks 6 tonn per tank). Løft til og fra båt og<br />
lasthåndtering <strong>om</strong> bord på riggen vil medføre et stort antall ekstra løft. Anslår vi at hver ”skip” løftes ca<br />
15-20 ganger, er det snakk <strong>om</strong> over 50000 ekstra løfteoperasjoner. Kranløft skal generelt reduseres til<br />
et minimum for å redusere totalrisikoen på riggen.<br />
Ders<strong>om</strong> en i tillegg skal pumpe opp og samle opp slam og sement under kjøring og sementering av<br />
foringsrør vil dette medføre et tilleggsvolum på 27500 tonn (15% mud og 85% sjøvann) s<strong>om</strong> må<br />
håndteres på riggen og transporteres til land for behandling, gjenvinning eller destruksjon. Dette<br />
volumet vil transporteres i bulk.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
17 av 39<br />
Kaks fra boring med oljebasert mud vil blåses fra rigg via slange til tank på båt. Det vil være en helt<br />
annen utfordring å gjøre det samme for kaks fra topphull seksjonen. Det er risiko for klogging av<br />
slange og det har aldri blitt gjort for topphull. Metoden gir videre økt HMS-risiko, økt risiko for nedetid<br />
for boreoperasjonen, økt energibruk og utslipp til luft, økte økon<strong>om</strong>iske kostnader samt miljøulemper<br />
ved behandling og evt sluttdeponering av borekaks på land.<br />
Oppsamling av borekaks - Subsea Bag Technology<br />
<strong>BP</strong> har også vurdert Sub Sea Bag technology (SSB). Metoden innebærer at borekaks fra<br />
topphullsboring pumpes inn i store sekker s<strong>om</strong> etterlates på bunnen. Basert på testing med fyllitt er<br />
bag systemet oppgitt å kunne samle opp 86 –90% av utslippet – de fineste partiklene diffunderer ut.<br />
<strong>BP</strong> vurderer metoden å fremdeles være i et tidlig utviklingsstadie da metoden kun har blitt testet på<br />
små bager og med fyllitt (inert) for å simulere borekaks. Utfordringen med borekaks, svellende leire,<br />
bentonitt boreslam og sement retur blir mye større. Ifølge leverandør er metoden klar for felt testing<br />
offshore men det er ikke forventet at metoden vil være testet og kvalifisert innen boreoppstart på<br />
Skarv.<br />
Tiltak på riggen<br />
For å sikre/redusere risiko for utilsiktede utslipp fra rigg er det satt følgende tekniske krav til riggen.<br />
Riggen skal ha:<br />
- Doble fysiske barrierer på alle linjer mot sjø<br />
- Tankkapasitet for oljeholdig vann<br />
- Alle <strong>om</strong>råder hvor olje- og kjemikaliesøl kan oppstå skal være koblet til et lukket<br />
drenssystem<br />
- Slam volum overvåkning s<strong>om</strong> tidlig vil detektere tap av boreslam<br />
- To uavhengige systemer for operering av slip-joint pakninger på stigerør<br />
- Området ved kjellerdekkshull og andre <strong>om</strong>råder der utslipp normalt kan gå direkte til sjø har<br />
kant s<strong>om</strong> forhindrer utslipp til sjø<br />
6.2 Utskiftnings-/utfasingsplaner<br />
Operatøren er forpliktet til å ha utskiftnings-/utfasingsplaner for produkter s<strong>om</strong> er betenkelig i forhold<br />
til utslipp til ytre miljø. Operatøren har et selvstendig ansvar for å identifisere produkter s<strong>om</strong> bør<br />
skiftes ut. Alt arbeid med planlegging og utskiftning av kjemikalier foregår s<strong>om</strong> et samarbeid mell<strong>om</strong><br />
<strong>BP</strong> og kjemikalieleverandører. Substitusjonspliktige kjemikalier s<strong>om</strong> planlegges for bruk i<br />
boreoperasjoner på Skarv inngår s<strong>om</strong> en del av dette arbeidet. Vurderingskriteriene s<strong>om</strong> legges til<br />
grunn er basert på SFT’s retningslinjer for kjemikalievurdering, ref. Aktivitetsforskriftens vedlegg 2.<br />
<strong>BP</strong> vil optimalisere forbruk av kjemikalier slik at utslipp reduseres i størst mulig grad og vil opp mot<br />
boreoppstart søke å erstatte eller redusere bruk av røde kjemikalier samt gule kjemikalier s<strong>om</strong> går til<br />
utslipp.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
7 Miljøevaluering av kjemikalier<br />
Side:<br />
18 av 39<br />
7.1 Generelt<br />
Kjemikaliene er vurdert i henhold til SFTs retningslinjer for kjemikalievurdering, s<strong>om</strong> vist i Vedlegg 2 til<br />
Aktivitetsforskriften. Etter krav fra SFT skal valg av røde kjemikalier begrunnes og behov for svarte<br />
kjemikalier skal særskilt begrunnes. Det foreligger utskiftningsplaner for kjemikalier s<strong>om</strong> ikke er<br />
miljømessig akseptable.<br />
7.2 Bruk av røde kjemikalier<br />
Ett kjemikalie s<strong>om</strong> inneholder rødt stoff vurderes brukt i forbindelse med bruk av oljebasert<br />
borevæske. Kjemikaliene er inkludert i de <strong>om</strong>søkte forbruks- og utslippsmengdene for<br />
boreoperasjonene på Skarv. Begrunnelse for bruk er gitt nedenfor.<br />
Oljebasert borevæske - opsjon<br />
Det røde kjemikaliet MagmaGel (viskositetsendrende) s<strong>om</strong> består av 100 % rødt stoff inngår i det<br />
oljebaserte borevæskesystemet. MagmaGel er basert på en modifisert leire for å sikre korrekt<br />
viskositetsprofil for enkelte applikasjoner og boreforhold. Den modifisert leiren er lite nedbrytbar men<br />
har ikke potensiale for bioakkumulering. Planlagt bruk av oljebasert borevæske på Skarv er bestemt<br />
ut fra boretekniske, formasjonsmessige og operasjonelle årsaker. Boring med oljebasert borevæske<br />
vil ikke medføre utslipp av rødt stoff da alt oljebasert borevæske vil bli sendt til land for behandling og<br />
gjenbruk og/eller deponering ved godkjent anlegg ders<strong>om</strong> det ikke egner seg for gjenbruk.<br />
Magmagel er prioritert for utfasing, men foreløpig er det ikke identifisert alternative kjemikalier s<strong>om</strong> gir<br />
tilsvarende egenskaper til borevæsken. En prosess for å få kjemikaliet reklassifisert er igangsatt.<br />
Modifiserte leirer er unike i slike applikasjoner og kan være absolutt nødvendige for å oppnå det<br />
påkrevde viskositetsprofil. Feil viskositet kan føre til kritiske bore og brønnsituasjoner. Magmagel vil<br />
kun benyttes ders<strong>om</strong> Carbogel s<strong>om</strong> er et gult kjemikalie ikke fungerer tilfredsstillende.<br />
Gjengefett marine riser<br />
Borgland Dolphin benytter JetLube Alco EP 73 Plus s<strong>om</strong> er et rødt kjemikalie til smøring av smøring<br />
av bolter og koblinger på stigerør og brønnhode. Produktet er anbefalt av leverandør av utstyret og<br />
det eksisterer ikke alternativer s<strong>om</strong> vil gi et tilfresstillende godt nok resultat. Årlig forbruk er svært<br />
begrenset og det vil ikke forek<strong>om</strong>me utslipp av produktet. Jetlube Alco EP 73 Plus har lav akutt<br />
giftighet, har ikke potensiale for å bioakkumulere men har lav nedbrytbarhet i det marine miljø.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
8 Miljøkonsekvenser av planlagte utslipp<br />
Side:<br />
19 av 39<br />
8.1 Effekter av utslipp til luft<br />
Hovedkildene til luftutslipp vil være dieseldrevne motorer i forbindelse med kraftgenerering, samt<br />
utslipp i forbindelse med opprenskning av brønner. Slike utslipp kan ha både globale klimaeffekter<br />
(drivhuseffekten) og lokale effekter, s<strong>om</strong> for eksempel forurensning på land (bakkenær ozon, forsuring<br />
etc.). Mens effekten av CO2 utslippene er av en mer global karakter (drivhuseffekt) vil utslipp av<br />
nitrogenforbindelser og svovelforbindelser kunne ha en mer regional betydning.<br />
Borgland Dolphin er i ferd med å bygge <strong>om</strong> hovedmaskin A til å redusere NOx utslippet med ca 40%.<br />
De resterende 3 hovedmaskinene vil deretter tas fortløpende i forbindelse med servicer.<br />
Ombygningen får støtte fra Næringslivets NOx fond.<br />
8.2 Effekter av utslipp til sjø<br />
K<strong>om</strong>pletterings- og sementkjemikalier, BOP-væsker, hydraulikkvæsker og grovvaskemidler s<strong>om</strong> går til<br />
utslipp består i all hovedsak av Plonor (grønne) kjemikalier, samt en mindre andel miljøakseptable<br />
kjemikalier (gule). Regulære utslipp fra Skarv i borefasen forventes ikke å kunne gi negative effekter<br />
for fisk, sjøfugl eller sjøpattedyr pga. de lave kjemikaliekonsentrasjonene. På grunn av høy fortynning,<br />
samt at kjemikalier s<strong>om</strong> går til utslipp er Plonor og/eller miljøakseptable kjemikalier, forventes ikke de<br />
planlagte utslipp å forårsake akutte skadevirkninger på marine organismer, med mulig unntak av et<br />
begrenset antall individer i den umiddelbare nærhet av utslippspunktet.<br />
8.2.1 Utslipp av borekaks fra topphull<br />
Ved boring av topphull seksjonene er sjøvann, vannbasert borevæske, kaks og sement planlagt å bli<br />
sluppet til sjø. De resterende seksjoner er planlagt boret med oljebasert borevæske og vil ikke<br />
generere utslipp til sjø.<br />
Boring av topphull (36” og 24”) uten bruk av stigerør kan medføre akkumulering av borekaks rundt og<br />
på brønnrammene. For å unngå dette vil borekakset bli fjernet fra brønnrammene vha. et Cuttings<br />
Transport System (CTS). Nedslagsfeltet for kaks/borevæske fra disse seksjonene forventes å ligge<br />
ca. 100 – 200 m vekk fra brønnrammene. S<strong>om</strong> følge av disse utslippene vil en kunne få nedslamming<br />
av havbunnen og en eksponering av koraller for partikulært materiale.<br />
Det er utført spredningsberegninger og beregning av EIF (Environmental Impact Factor) for utslipp av<br />
kaks og baritt/bentonitt for brønnene på Skarv BC, Skarv A/Tilje og Idun ([5] ”EIF calculations for<br />
production drilling at the Skarv Field”, 2009). I <strong>om</strong>rådet rundt Idun er det ikke registrert forek<strong>om</strong>st av<br />
koraller og Idun blir derfor ikke diskutert noe videre i denne sammenheng.<br />
Strømdata<br />
Det er i spredningsmodellen for Skarv benyttet modellert strøm. De nærmeste tilgjengelige<br />
strømmålingene er foretatt på Nornefeltet, ca 40 km nordøst for Skarv. Disse målingene ble<br />
gjenn<strong>om</strong>ført høsten 1993 og våren 1994. Modellert strøm er tilgjengelig fra tredimensjonale<br />
strømberegninger utført av Meteorologisk institutt (met.no) i 4×4 km oppløsning for Norskehavet for<br />
året 2000. Den vertikale variasjonen er representert med strømverdier midlet over visse dybdeintervall<br />
(lag) med varierende tykkelse fra 5 m i topplaget, økende gradvis med dypet. Bunnstrømmen er<br />
således representeres ved verdien i laget nærmest bunnen, s<strong>om</strong> ved Skarv har en tykkelse på 75<br />
meter.<br />
Sintef har foretatt en vurdering av hvilke av disse data s<strong>om</strong> bør benyttes i spredningsberegningene på<br />
Skarv, målingene på Norne eller modellberegningene på Skarv. Avstanden mell<strong>om</strong> Norne og Skarv<br />
(ca 40 km) kan tyde på at strømdata fra Norne ikke nødvendigvis vil være representative for Skarv.<br />
For å vurdere dette ble det foretatt en sammenligning av modellert bunnstrøm på Nornefeltet og på<br />
Skarv. For å vurdere i hvilken grad modelldata gir tilfredsstillende overensstemmelse med målte data<br />
ble det videre gjort en sammenligning av de tilgjengelige målte og modellerte strømdata på Norne.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
20 av 39<br />
Sammenligningen konkluderte at de observerte forskjellene mell<strong>om</strong> målt og modellert strøm er relativt<br />
små, særlig tatt i betraktning at målinger og beregninger ikke er utført for samme år. Videre viste<br />
vurderingen av forskjellene mell<strong>om</strong> modellert bunnstrøm på Skarv og Norne alt i alt er mer markert<br />
enn forskjellene mell<strong>om</strong> målt og modellert bunnstrøm på Norne. Det ble derfor vurdert å være best å<br />
benytte modellert strøm i spredningsberegningene på Skarv.<br />
Modellert strøm er således vurdert å være tilfredstillende for å fremstille forventet spredning av kaks<br />
fra utslipp av topphull fra Skarv. Spredningsmodellen brukes til å gi en indikasjon på tykkelse og<br />
utbredelse av sedimentering i forhold til forek<strong>om</strong>st av koraller s<strong>om</strong> videre kan benyttes til å foreta en<br />
vurdering av forventet påvirkning på miljø fra utslipp av topphullskaks. Videre vil spredningsmodellen<br />
bli benyttet til å etablere en plan for overvåking av utslippet for å verifisere modellen samt å<br />
dokumentere eventuell påvirkning av koraller. Endelig plan for overvåking skal etableres i god tid før<br />
oppstart av boring. Overvåkingen vil <strong>om</strong>fatte utsetting av strømmålere for å måle strøm i perioden<br />
utslipp pågår, utsetting av slamfeller for å måle sedimentering i utvalgte <strong>om</strong>råder samt visuell<br />
vurdering av utvalgte koraller før og etter utslipp med eventuell langstidsoppfølging for å vurdere<br />
eventuell påvirkning av utslippet.<br />
Resultater visuell undersøkelse av koraller i influens<strong>om</strong>rådet for borekaks<br />
Spredningsmodelleringen for Skarv BC og Skarv A/Tilje viser at et areal på rundt 800 m x 600 m rundt<br />
utslippspunktet vil kunne bli dekket av sedimenter på tykkelse > 0,5 mm og i dette <strong>om</strong>rådet kan det<br />
forventes at koraller kan påvirkes. Koraller (høyere enn 2 meter eller utbredelse D>10 m) s<strong>om</strong> i<br />
henhold til de initielle spredningsmodellene kunne påvirkes av sedimentering av borekaks > 0,1 mm<br />
ble visuelt undersøkt i mai 2009. Dette gjaldt 10 <strong>om</strong>råder ved Skarv A/Tilje og 23 <strong>om</strong>råder ved Skarv<br />
BC. Spredningskart med inntegnede koraller er vist i figur 8.2.1-1 og 8.2.1-2.<br />
For å oppnå så godt videoopptak s<strong>om</strong> mulig så ble ROV’en kjørt i høyde og fart s<strong>om</strong> spesifisert i<br />
NS9345 (Water quality - Visual seabed surveys using remotely operated and towed observation gear<br />
for collection of environmental data (2009). Dato, tid, substrat type, levende og døde koraller<br />
(Lophelia pertusa) og myke koraller (gorgonian corals) ble logget for hvert av de undersøkte<br />
<strong>om</strong>rådene (s<strong>om</strong> vist for fire av de undersøkte <strong>om</strong>rådene i figur 8.2.1-2 og 8.2.1-4).<br />
Alle korallstrukturer med en høyde på over 1 meter fra sjøbunnen ble klassifisert s<strong>om</strong> pinakkel (coral<br />
pinnacle). Registreringen av pinakler representerer hovedandelen av korall-polypper registrert i<br />
undersøkelsen. Områder med korallpolypper men med høyde under 1 meter er i figurene angitt s<strong>om</strong><br />
levende lophelia rev (living Lophelia reef). Lophelia tilstand er presentert s<strong>om</strong> ”bra” (■), moderat” (■),<br />
”dårlig ” (■), ”død ”(■) eller ikke tilstede(■). Evalueringen er subjektiv men konsistent.<br />
De fleste av de undersøkte korallene består i hovedsak av dødt materiale med noe levende lophelia<br />
og tilknyttede sjøtrær. Det er enkelte steder ekstremt mye Acesta Excavata (kjempefilskjell) på<br />
korallene. Dette er en vanlig art i tilknytning til koraller, men de trives spesielt godt i <strong>om</strong>råder med mye<br />
suspensjon i vannet og de kan være et tegn på at korallene i dette <strong>om</strong>rådet er vant med mye<br />
materiale i suspensjon. Sjøbunnen i <strong>om</strong>rådet består av mye fint materiale s<strong>om</strong> lett resuspenderes av<br />
fisk og strøm. Bilde- og vide<strong>om</strong>aterialet viser også at vannet var turbid under ROV-inspeksjonene,<br />
selv <strong>om</strong> strømforholdene var rolige.<br />
En oppsummering av resultatene fra undersøkelsen er gitt nedenfor ([6] Visual mapping Skarv, DNV,<br />
2009).<br />
Vurdering av koraller Skarv A/Tilje<br />
På Skarv A/Tilje var det totalt 10 koraller s<strong>om</strong> ble undersøkt. En kort oppsummering av størrelse og<br />
tilstand er gitt i tabell 8.2.1-1. De fleste av de undersøkte korallene består i hovedsak av dødt<br />
materiale med noe levende lophelia og tilknyttede sjøtrær. Korall target A10 ble vurdert å være i best<br />
stand av de undersøkte koraller. S<strong>om</strong> figur 8.2.1-3 viser er det imidlertid også her lite levende lophelia<br />
tilstede.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
21 av 39<br />
Figur 8.2.1-1 Spredning og sedimentering av kaks og slam fra Skarv A/Tilje i forhold til koraller
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
22 av 39<br />
Tabell 8.2.1-1 Koraller Skarv A/Tilje med tolkning av tetthet av myke koraller (V= vanlig, S =<br />
sjeldne); korall pinakler observert på video med Lophelia tilstand presentert s<strong>om</strong> ”bra” (■),<br />
”moderat” (■), ”dårlig ” (■) og ”død ”(■) eller ikke tilstede(■).<br />
Target<br />
Undersøk<br />
t <strong>om</strong>råde<br />
(L:B i m)<br />
Myke<br />
koraller<br />
Lophelia<br />
pinakler<br />
størrelse<br />
(L:B:H i m)<br />
A1 55 x 25 V -<br />
A2 20 x 5 S -<br />
& tilstand Beskrivelse<br />
To <strong>om</strong>råder sør i det undersøkte <strong>om</strong>rådet inneholdt små<br />
<strong>om</strong>råder med levende lophelia polypper i den døde korall<br />
strukturen.<br />
Fire <strong>om</strong>råder sør i det undersøkte <strong>om</strong>rådet inneholdt<br />
små <strong>om</strong>råder med levende lophelia polypper i den døde<br />
korall strukturen.<br />
A3 20 x 5 S - Rester av små lophelia blant flere steiner.<br />
A4 15 x 20 - - Kun stein registrert.<br />
A5 15 x 20 V -<br />
A6 350 x 5 S -<br />
Området d<strong>om</strong>ineres av korallgrus og død lophelia. Få<br />
levende lophelia polypper ble registrert.<br />
Transektet består hovedsakelig av mykt sediment med<br />
grus og steiner.<br />
A7 15 x 25 - - Kun korallgrus ble observert i enkelte <strong>om</strong>råder.<br />
A8 15 x 35 - - Kun korallgrus ble observert i enkelte <strong>om</strong>råder.<br />
A9 60 x 5 S 2x4x4<br />
A10 65 x 10 V<br />
4x4x3<br />
2x1.5x0.5<br />
1.5x1.5x1<br />
4x4x2<br />
Området d<strong>om</strong>ineers av mykt sediment, grus, stein og<br />
korall rester. En pinakkel observert med noe levende<br />
lophelia.<br />
Den største rev strukturen ved Skarv A. Hele transektet<br />
har spor av korallgrus, død lophelia struktur eller pinakler<br />
med eller uten levende lophelia. Se figur 8.2.1-3.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Figur 8.2.1-2 Korall target A9 og A10.<br />
Side:<br />
23 av 39
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
24 av 39<br />
Vurdering av koraller Skarv BC<br />
Ved Skarv BC var det totalt 23 koraller s<strong>om</strong> ble undersøkt. En kort oppsummering av størrelse og<br />
tilstand er gitt i tabell 8.2.1-2. Tilstanden på korallene på Skarv BC er generelt sett noe bedre enn på<br />
Skarv A/Tilje.<br />
Figur 8.2.1-3 Spredning og sedimentering av kaks og slam fra Skarv BC i forhold til koraller.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
25 av 39<br />
Tabell 8.2.1-2 Koraller Skarv BC med tolkning av tetthet av myke koraller (V= vanlig, S =<br />
sjeldne); korall pinakler observert på video med Lophelia tilstand presentert s<strong>om</strong> ”bra” (■),<br />
”moderat” (■), ”dårlig ” (■) og ”død ”(■) eller ikke tilstede(■).<br />
Target<br />
Undersøkt<br />
<strong>om</strong>råde<br />
(L:B i m)<br />
Myke<br />
koraller<br />
Lophelia<br />
pinakler<br />
størrelse<br />
(L:B:H i m)<br />
B1 13 x 30 V -<br />
B2 35 x 15 V<br />
& tilstand Beskrivelse<br />
4x2x1<br />
10x1x1<br />
B3 15 x 45 V -<br />
B4 30 x 70 V<br />
4x4x2<br />
10x10x2<br />
B5 85 x 25 V -<br />
B6 35 x 10 V 4x4x3<br />
B7 40 x 10 S 5x5x1<br />
B8 65 x 25 S<br />
3x3x0,5<br />
3x3x4<br />
Hovedsakelig fragmenter av død revstruktur med<br />
gorgonske koraller og små <strong>om</strong>råder med levende<br />
lophelia polypper.<br />
To <strong>om</strong>råder med levende lophelia ble observer tog<br />
kategorisert å være i moderat tilstand. Området er<br />
generelt dekket av korallgrus.<br />
Hovedsakelig fragmenter av død korallstruktur med<br />
gorgonske koraller.<br />
Den østlige delen av <strong>om</strong>rådet har en d<strong>om</strong>inans av døde<br />
koraller mens den vestlige delen er d<strong>om</strong>inert av<br />
korallgrus. Pinakkelen med levende Lophelia ligger på<br />
toppen av ryggen.<br />
Området består av korallgrus og bløte sedimenter med<br />
grus og stein. Fragmenter av en død revstruktur ble<br />
observert i den østlige delen av <strong>om</strong>rådet.<br />
Pinakkelen ligger på toppen av en rygg. Få forek<strong>om</strong>ster<br />
av levende Lophelia ble registrert. Strukturen hadde en<br />
høy tetthet av muslingen Acesta excavata og gorgonske<br />
koraller.<br />
Det 40 meter lange transektet inneholdt hovedsakelig<br />
korallgrus. En liten levende lophelia ble observert på<br />
pinakkelen.<br />
Området består av korallgrus og bløte sedimenter. Den<br />
største pinakkelen ble observert midt i <strong>om</strong>rådet på<br />
toppen av ryggen.<br />
B9 25 x 70 S - Området d<strong>om</strong>ineres av korallgrus, grus og stein.<br />
B10 40 x 120 V<br />
4x4x0.5<br />
1x3x1<br />
B11 20 x 50 V 1x1x1<br />
B12 50 x 5 V 10x10x2<br />
B13 35 x 10 V 2x2x2<br />
B14 55 x 25 V -<br />
B15 125 x 30 V<br />
25x25x5<br />
1x1x1.5<br />
Sjøbunnen d<strong>om</strong>ineres av bløte sedimenter med grus og<br />
stein. Små <strong>om</strong>råder død lophelia nord i <strong>om</strong>rådet.<br />
Området består av bløte sedimenter, grus og død<br />
lophelia med noen levende polypper.<br />
Pinakkelen består av flere mindre <strong>om</strong>råder/pinakler med<br />
levende lophelia i moderat tilstand.<br />
Området er d<strong>om</strong>inert av død lophelia og levende<br />
gorgonske koraller. En pinakkel med levende lophelia ble<br />
observert.<br />
Den østlige delen av <strong>om</strong>rådet er d<strong>om</strong>inert av død<br />
lophelia og levende gorgonske koraller. Ingen pinakler<br />
ble observert men flere små flekker med levende<br />
polypper er spredt i <strong>om</strong>rådet.<br />
Området har en relativt stor dekning av døde koraller på<br />
toppen av en rygg, inkludert flere pinakler og flekker med<br />
levende lophelia.
Target<br />
B16<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Undersøkt<br />
<strong>om</strong>råde<br />
(L:B i m)<br />
35 x 10<br />
+ 10 x 15<br />
Myke<br />
koraller<br />
V<br />
B17 75 x 30 V<br />
B18 90 x 30 V<br />
Side:<br />
26 av 39<br />
Lophelia<br />
pinakler<br />
størrelse<br />
(L:B:H i m)<br />
& tilstand Beskrivelse<br />
1x1x1<br />
4x4x4<br />
4x4x3<br />
4x4x2<br />
5x5x5<br />
4x4x2<br />
2x2x1<br />
3x2x1.5<br />
3x3x2<br />
B19 12 x 70 V -<br />
B20 13 x 20 V 4x4x3<br />
B21<br />
35 x 30 V<br />
10x10x5<br />
2x2x2<br />
B22 12 x 380 S 3x3x3<br />
B23 70 x 30 S 10x10x2<br />
Pinakkelen er kuleformet og stikker opp fra havbunn s<strong>om</strong><br />
består av bløtere sedimenter, korallgrus og døde koraller<br />
nord i <strong>om</strong>rådet.<br />
Området består utelukkende av korallgrus, død<br />
revstruktur, levende flekker med lophelia polypper og fire<br />
lophelia pinakler med moderat til god tilstand.<br />
Området består av både korallgrus og bløtere<br />
sedimenter med grus og stein. To mindre pinakler midt i<br />
det undersøkte <strong>om</strong>rådet.<br />
Liten flekk levende lophelia i korallgrus. Den østlige<br />
delen av transektet d<strong>om</strong>ineres av rester av en rev<br />
struktur med gorgonske koraller.<br />
Typisk revformasjon med levende lophelia mot<br />
strømretningen med en hale av døde koraller og grus<br />
nedstrøms.<br />
Den østlige delen av <strong>om</strong>rådet er dekket med både døde<br />
koraller med pinakler med levende lophelia (ca. 100 m 2 ).<br />
Tre <strong>om</strong>råder med levende flekker lophelia blant<br />
korallgrus, i tillegg en pinakkel i god tilstand. Området<br />
d<strong>om</strong>ineres av bløte sedimenter, grus og stein.<br />
Et <strong>om</strong>rådet med levende lophelia blant korallgrus, i<br />
tillegg en pinakkel i dårlig tilstand.Området er generelt<br />
d<strong>om</strong>inert av grus og stein og rester av lophelia.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Figur 8.2.1-4 Korall target B10 og B17.<br />
Side:<br />
27 av 39
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
28 av 39<br />
Utslipp fra topphullsboring på Skarv er vurdert å gi begrensede effekter i et <strong>om</strong>råde rundt<br />
utslippstedet. Det er verifiserte koraller i <strong>om</strong>rådet men disse har lite levende materiale og er ikke store<br />
revbyggende strukturer. Effekt av utslipp av topphullskaks er vurdert å være akseptabel i forhold til<br />
sikkerhets- og miljøutfordringene forbundet med å ta kaksen opp til rigg og til land for håndtering.<br />
Utslippsmengder er redusert i forhold de mengder s<strong>om</strong> ble oppgitt i Skarv Plan for Utbygning og Drift<br />
og Skarv Konsekvensutredning da det her også var planlagt å slippe ut 17 1/2” seksjonen til sjø.<br />
Endelig plan for overvåking skal etableres i god tid før oppstart av boring. Overvåkingen vil <strong>om</strong>fatte<br />
utsetting av strømmålere for å måle strøm i perioden utslipp pågår, utsetting av slamfeller for å måle<br />
sedimentering i utvalgte <strong>om</strong>råder samt visuell vurdering av utvalgte koraller før og etter utslipp med<br />
eventuell langstidsoppfølging for å vurdere eventuelle påvirkninger av utslippet.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
29 av 39<br />
9 Miljørisiko og beredskap i forbindelse med akutte olje utslipp<br />
Sannsynligheten for og konsekvenser av uhellsutslipp av olje i forbindelse med utbyggning og drift av<br />
Skarv feltet er vurdert i vedlagte miljørisikoanalyse. En kort oppsummering er gitt i kapittel 9.1.<br />
Miljørisikoanalysen for Skarv ble oppdatert i 2009 for å inkludere utslipp av olje fra FPSO lagertanker<br />
s<strong>om</strong> følge av kollisjon. Samtidig ble miljørisiko forbundet med utblåsning i både utbyggingsfase og<br />
produksjonsfasen reanalysert med nye modelldata for sjøfugl på åpent hav i <strong>om</strong>rådet<br />
Norskehavet/Barentshavet (Seapop, 2007). Miljørettet Beredskapsanalyse for Skarv ligger på NOFOs<br />
hjemmesider: http://www.nofo.no/modules/module_123/proxy.asp?D=2&C=46&I=100&mid=66.<br />
9.1 Oljens egenskaper og oljedriftsmodellering<br />
Oljens egenskaper har stor betydning for utfall av miljørettet risikoanalyse og beredskapsanalyse<br />
Forvitringsstudier av Skarv råolje viser at mesteparten av oljen på overflaten ved et utslipp, vil<br />
dispergere etter kort tid (noen timer) ved høye vindhastigheter (10 og 15 m/s) (SINTEF, 2004). Dette<br />
medfører imidlertid en høyere grad av biotilgjengelighet av oljek<strong>om</strong>ponenter s<strong>om</strong> effektivt løses i<br />
vannet fra dispersjonen. Den akutte giftigheten til Skarv råolje er imidlertid ikke funnet å være høyere<br />
enn andre testede oljer, selv <strong>om</strong> konsentrasjonen av de vannløselige fraksjonene BTEX og fenoler er<br />
noe over snittet.<br />
Tabell 9.1-1 viser oljeegenskapsparameterne benyttet i oljedriftsberegningene.<br />
Tabell 9.1-1 Egenskaper for Skarvolje benyttet i oljedriftsberegningene<br />
Initiell tetthet 860 kg/m 3<br />
Initiell dynamisk viskositet 376 cP (kg/ms x1000) ved 13°C<br />
Asfalteninnhold 0,16 vekt% for fersk olje<br />
Stivnepunkt 12 °C for fersk olje<br />
Voksinnhold 6,2 % i fersk olje<br />
Max vanninnhold 70 %<br />
GOR 213 Sm 3 /Sm 3<br />
Statistiske oljedriftsberegninger etter utblåsning er gjenn<strong>om</strong>ført basert på 3600 ulike historiske<br />
værsituasjoner gjenn<strong>om</strong> hele året. Det er gjenn<strong>om</strong>ført modellering av både sjøbunns- og<br />
overflateutslipp.<br />
Vektet utslippsrate for Skarv-olje 2500 m 3 /døgn for et overflateutslipp og 12400 m 3 /døgn for et<br />
sjøbunnsutslipp.<br />
I miljørisikoanalysen beregnes skade basert på fire oljemengdekategorier per 10x10 km rute:<br />
• 1 - 100 tonn<br />
• 100 – 500 tonn<br />
• 500 – 1000 tonn<br />
• > 1000 tonn<br />
Figur 9.1-1 og Figur 9.1-2 viser sannsynlighet for treff av olje i de fire mengdekategoriene for hhv. et<br />
overflateutslipp og et sjøbunnsutslipp. Den høyeste mengdekategorien er ikke vist for overflateutslipp<br />
fordi modelldata ikke ga treff av mer enn 1000 tonn olje per 10x10 km rute. Det er ikke sannsynlig<br />
med treff av mer enn 100 tonn olje per 10x10 km rute langs kysten. Det er mindre enn 1 %<br />
sannsynlighet for at olje treffer land ders<strong>om</strong> det skjer en utblåsning fra sjøbunn. Gitt et overflateutslipp<br />
er det mindre enn 10 % sannsynlighet for at olje når land.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
30 av 39<br />
Figur 9.1-1 Sannsynlighet for treff av olje i 10x10 km ruter gitt et overflateutslipp fra Skarv.<br />
Figur 9.1-2 Sannsynlighet for treff av olje i 10x10 km ruter gitt et sjøbunnsutslipp fra Skarv.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
31 av 39<br />
Gitt et sjøbunnsutslipp er det s<strong>om</strong> tidligere nevnt liten sannsynlig at olje når land. Like ved<br />
utslippspunktet er det 1-20 % sannsynlighet for forurensing av mer enn 1000 tonn olje per rute.<br />
Årsaken til at det kan forek<strong>om</strong>me høyere oljemengder per rute nær utslippspunktet ved et<br />
sjøbunnsutslipp enn ved et overflateutslipp er at utblåsningsratene fra et sjøbunnsutslipp er mye<br />
høyere. Et sjøbunnsutslipp vil spres i vannmassene før det når overflaten og danner tynnere oljeflak<br />
enn et overflateutslipp, dermed brytes olje raskere ned. Dette er årsaken til at influens<strong>om</strong>rådet for<br />
sjøbunnsutslipp blir mindre enn for overflateutslipp selv <strong>om</strong> utslippsratene er høyere.<br />
9.2 Miljørisiko<br />
I analysen er det valgt å analysere sild s<strong>om</strong> VØK (verdsatte økosystem k<strong>om</strong>ponenter) blant arter av<br />
fisk. Analysene er gjort for vårperioden (mars-april). For sjøfugl er det valgt å analysere på både<br />
kystnære sjøfuglressurser og på sjøfugl på åpent hav. For disse artene er gjenn<strong>om</strong>ført analyser for<br />
hele året (der hvor bestandsdata er tilgjengelig). Analysen tar utgangspunkt i samme prioritering av<br />
fokusarter innen de to mest sårbare økologiske gruppene (pelagisk dykkende og kystbundne<br />
dykkende sjøfugler) s<strong>om</strong> det er gjort innenfor SMO (spesielt miljøføls<strong>om</strong>me <strong>om</strong>råder). Med<br />
utgangspunkt i hvilke arter s<strong>om</strong> overlapper med influens<strong>om</strong>rådet til Skarv, er det valgt å analysere på<br />
åtte arter av kystnære bestander; hhv. alke, lunde, l<strong>om</strong>vi, teist, storskarv, toppskarv, ærfugl og nordlig<br />
sildemåke samt for tre arter av sjøfugl på åpent hav (alkekonge, lunde og l<strong>om</strong>vi).<br />
Havert og steinkobbe er valgt ut s<strong>om</strong> marine pattedyr VØK’er. Høyest sårbarhet er forventet i<br />
yngleperioden s<strong>om</strong> er høst/vinterperioden for havert og s<strong>om</strong>mersesongen for steinkobbe (SFT, 2004).<br />
For skadebaserte analyser på havert er det benyttet data fra Nilssen et al. (2004), mens det for<br />
steinkobbe er tatt utgangspunkt i data fra SMO (Moe et al., 1999).<br />
Siden influens<strong>om</strong>rådet til Skarv <strong>om</strong>fatter enkelte landruter er det også gjenn<strong>om</strong>ført skadebaserte<br />
analyser for strand, med utgangspunkt i sårbare habitater langs kysten.<br />
9.2.1 Miljørisiko for fisk<br />
Miljørisikoanalysen viser at mindre enn 2 % av sildelarveårsklassen kan treffes av THC<br />
konsentrasjoner over 100 ppb. Ders<strong>om</strong> grensen settes til 50 ppb kan inntil 3% av av årsklassen<br />
treffes. En tapsandel på 3 % av en sildeårsklasse vil gi minimale effekter på sildepopulasjonen. Ved<br />
en tapsandel på 2 % av sildelarvene i en årsklasse vil gytebestandens bi<strong>om</strong>asse være restituert på<br />
under 2 år. Ders<strong>om</strong> tapsandelen er 5 % er det 77 % sannsynlighet for restitusjon etter 2 år og 21 %<br />
sannsynlighet for at restitusjonstiden er 2-3 år.<br />
I forhold til skadeinndelingen s<strong>om</strong> benyttes i <strong>BP</strong>s akseptkriterier vil et bestandstap på 3% fordele seg<br />
mell<strong>om</strong> de to laveste konsekvensklassene; 20 % bestandstap. Overflateutblåsning <strong>om</strong><br />
våren medfører størst sannsynlighet for 1-5 % bestandstap og 10-20 % bestandstap med hhv. 46,9 %<br />
og 0,03 %, mens overflateutblåsning <strong>om</strong> vinteren medfører størst sannsynlighet for 5-10 %<br />
bestandstap med 2,2 %. Kun mindre forskjeller i bestandstapene forbundet med de ulike<br />
utslippsscenariene. Sjøbunnsutblåsning medfører minst sannsynlighet for 1-5 % bestandstap <strong>om</strong><br />
våren, høsten og vinteren, men større sannsynlighet for 5-10 % og 10-20 % bestandstap enn utslipp
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
32 av 39<br />
fra FPSO <strong>om</strong> høsten og vinteren. FPSO-utslipp medfører størst sannsynlighet for bestandstap <strong>om</strong><br />
våren og vinteren med høyeste sannsynlighet for 1-5 %, 5-10 % og 10-20 % på hhv. 43,3 % (vinter),<br />
0,8 % (vår) og 0,003 % (vår og vinter).<br />
Frekvens for skade er analysert for samtlige arter i de fire sesongene. Analysen viser at det er svært<br />
lav frekvens for skade for samtlige arter, uavhengig av sesong. Skade forek<strong>om</strong>mer stort sett kun i de<br />
to laveste skadeklassene; < 1 års restitusjonstid og 1-3 års restitusjonstid. Storskarv er arten med<br />
høyest frekvens for skade med < 1 år og 1-3 års restitusjonstid, dette gjelder for s<strong>om</strong>mersesongen.<br />
I tillegg til å beregne miljørisko på miljødata med en fast fordeling av artene innen hver sesong er det<br />
analysert miljørisiko for 100 modellerte fordelingsmønstre av lunde. Fordelingsmønstre for<br />
vårsesongen er lagt til grunn for å beregne årlig frekvens for skade. Dette er den sesongen med<br />
størst andel lunde i <strong>om</strong>rådet og med beregnet størst bestandstap. Det er derfor veldig konservativt å<br />
legge disse bestandstapene til grunn for risikoberegning for hele året. Beregnet miljørisiko for lunde er<br />
viser en maksimal risiko på i underkant av 2 % av akseptkriteriet for alvorlig miljøskade (restitusjonstid<br />
> 10 år). Utslaget gjelder 1 av 100 modellerte fordelingsmønstre for lunde, mens majoriteten av<br />
utslagene ligger med inntil 1 % av akseptkriteriet i kategori moderat miljøskade (restitusjonstid 1-3 år).<br />
Miljørisiko ligger derved godt innenfor <strong>BP</strong>s feltspesifikke akseptkriterier og det konkluderes med et<br />
akseptabelt risikonivå s<strong>om</strong> følge av aktiviteten på Skarv.<br />
9.2.3 Miljørisiko strand<br />
Risikoen for skade på strand er beregnet å være svært lav. Høyeste andel av akseptkriteriet er 0,021<br />
%. Dette forek<strong>om</strong>mer i de ytterste øy<strong>om</strong>rådene og gjelder for skadeklassen ”mindre skade”. Høyeste<br />
andel av akseptkriteriet for skadeklassene ”moderat” og ”betydelig skade” er kun 0,007 %.<br />
9.2.4 Konklusjon<br />
Analysen viser at miljørisikoen er lav i begge faser (< 1 % av akseptkriteriet i alle skadekategorier).<br />
FPSO-utslipp bidrar i stor grad til miljørisikoen i produksjonsfasen, men risikoen for utblåsning er lav i<br />
denne fasen, og total miljørisiko er derfor lav. Det kan derfor konkluderes med at miljørisikoen<br />
forbundet med den planlagte aktiviteten på Skarv-feltet er lav, og akseptabel sett i forhold til <strong>BP</strong>s<br />
akseptkriterier for aktiviteten.<br />
Sent i utbyggingsfasen når noen brønner er i produksjon og det fortsatt bores nye brønner, er risikoen<br />
for uhellsutslipp høyest. Selv i denne fasen er miljørisikoen svært lav og godt innenfor (< 4 %) <strong>BP</strong>s<br />
akseptkriterier for aktiviteten ved feltet.<br />
Beregnet miljørisiko for Skarv viser at fisk har størst risiko for mindre og moderat skade, mens lunde<br />
har størst risiko for betydelig og alvorlig skade. Miljørisikoen for samtlige miljøressurser er betydelig<br />
lavere enn <strong>BP</strong> akseptkriterier for miljørisiko.<br />
Tabell 9.2.4-1 Miljørisiko s<strong>om</strong> årlig frekvens for skade. Tabellen er hentet fra<br />
miljørisikoanalysen (DNV 2009)<br />
Skadeklasse<br />
(restitusjonstid)<br />
Årlig frekvens Andel av<br />
akseptkriteriet<br />
Mindre skade ( 10 år) 9,5 x 10 -6 1,9 % lunde<br />
Miljøressurs<br />
9.3 Miljørettet beredskapsanalyse<br />
Foreslått beredskapsløsning for Skarv er beskrevet nedenfor (ref ”Miljørettet beredskapsanalyse for<br />
Skarv”). Dimensjonerende beredskapsløsning er 7 systemer i barriere 1 og 7 systemer i barriere 2<br />
med henholdsvis 5 timers responstid for første system i barriere 1 (best oppnåelige responstid 2<br />
timer) og 24 timer for fullt utbygget barriere 2. <strong>BP</strong> <strong>Norge</strong> vil delta i <strong>om</strong>rådeberedskapen på<br />
Haltenbanken. Beredskapsfartøyet ligger normalt ca 33 nautiske mil fra Skarv (midtposisjon mell<strong>om</strong><br />
Heidrun og Åsgård) og fartøyet vil dermed kunne være på Skarv i løpet av 2-3 timer.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
33 av 39<br />
Følgende oljevernressurser inngår i <strong>om</strong>rådeberedskapsressursene på Haltenbanken:<br />
Oljevernfartøy av NOFO klasse, utstyrt med:<br />
• 200 m oljelense-NO-900-R<br />
• 400 m oljelense-NO-1200-R<br />
• 1 stk Transrec 150 oljeopptager<br />
• 1 stk Hi-Wax oljeopptager<br />
• Sprederb<strong>om</strong>mer for dispergering<br />
Helikopter<br />
• FLIR (forward looking infrared) kamera til kartlegging og overvåking av miljø, med "down link"<br />
til <strong>om</strong>rådeberedskapsfartøy<br />
• Utstyr for dispergering av Dasic NS:<br />
• 1 stk Framo Response 3000 dispergeringsbøtte stasjonert på Heidrun<br />
• 23 m3 dispergeringsmiddel lagret på Heidrun<br />
• 23 m3 dispergeringsmiddel lagret på Draugen<br />
• 40 m3 dispergeringsmiddel fjernlagret på Stril Poseidon<br />
Barriere 1<br />
Barriere 2<br />
Krav til responstider første system i hver barriere<br />
5 timer fra Halten <strong>om</strong>rådeberedskap (korteste responstid 2 timer). Fullt utbygd<br />
barriere (7 system) senest innen korteste drivtid til land s<strong>om</strong> er på 6 døgn<br />
(korteste responstid slik utstyret & fartøy er plassert per i dag: 27 timer)<br />
Fullt utbygd barriere (7 system) innen 95-percentil av korteste drivtid – 6 timer:<br />
her 13 døgn - 6 timer = 12,75 døgn (korteste responstid slik utstyret & fartøy<br />
er plassert per i dag: 55 timer)<br />
Skarv feltet ligger i god avstand fra sårbare ressurser nær land (95 percentil av korteste drivtid til land<br />
13 døgn). Det vil kunne være sårbare ressurser (fisk og sjøfugl) på åpent hav avhengig av sesong.<br />
S<strong>om</strong>mersesongen vil Skarv olja trenge noen timer på sjøen før den k<strong>om</strong>mer opp i en viskositet s<strong>om</strong><br />
gjør at den sitter godt i lensa (1000 cP) og en responstid på 5 timer for det første systemet er vurdert<br />
å være tilfredsstillende for å oppnå oppsamling av emulsjon til barrieren på åpent hav. En responstid<br />
på 5 timer er i tråd med krav til <strong>om</strong>rådeberedskapsfartøyet på Haltenbanken. Gangtid fra<br />
beredskapsfartøyets normal posisjon mell<strong>om</strong> Heidrun og Åsgård er rundt 2 timer.<br />
Utslippsraten s<strong>om</strong> er lagt til grunn for dimensjonering av beredskapen for Skarv er høy og innebærer<br />
at det kreves 7 systemer både i Barriere 1 og i Barriere 2. Dette krever at nesten alle<br />
beredskapsressursene på norsk sokkel må mobiliseres ders<strong>om</strong> det skulle skje et dimensjonerende<br />
utslipp fra Skarv. Kjemisk dispergering vurderes s<strong>om</strong> et nyttig supplement, da mengden olje på<br />
overflaten reduseres og dermed reduseres utstyrsbehovet. Skarv olje har egenskaper s<strong>om</strong> gjør at<br />
kjemisk dispergering egner seg best under s<strong>om</strong>merforhold, samtidig s<strong>om</strong> det er vind og bølgeaktivitet.<br />
Oljens forutsetninger for dispergerbarhet og årstidsvariasjoner i sårbarhet for miljøressurser, må ligge<br />
til grunn ved vurdering <strong>om</strong> å benytte kjemisk dispergering (NEBA – tilnærming).<br />
9.4 Oljens dispergerbarhet<br />
SINTEF utførte forvitrigsstuder av Skarv oljen i 2004 (Sintef 2004). Det ble i dette arbeidet utført<br />
screening av dispergeringsmiddel, doseringstesting og dispergeringbarhetstesting for Skarv oljen ved<br />
5 og 13 0 C.<br />
Det ble testet 4 dispergerings-midler hvor Dasic NS k<strong>om</strong> best ut av testen. Ideelt doseringsforhold til<br />
Skarv oljen er 1/25. Det vil si at et flak på 10 m 3 olje krever påføring av 400 liter dispergeringsmiddel.<br />
Best resultat oppnås med gjentatte påføringer.<br />
Skarv oljen krever en viss bølgeenergi for å dispergere. Ved lav vindhastighet og sjøtemperatur 5 0 C<br />
(vinterforhold) er det liten effekt av kjemisk dispergering. Ved sjøtemperatur 5 0 C og høyere
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
34 av 39<br />
vindhastigheter (>5 m/s) vil Skarvoljen oppnå dårlig potensiale for dispergering etter 9-12 timers<br />
forvitring.<br />
Ved s<strong>om</strong>mertemperatur (13 0 C) og høy vindhastighet vil Skarvoljen ha potensiale for bruk av<br />
dispergerings kjemikalier i inntil 4-5 dager. Ved lavere vind vil oljens evne til å dispergere avta.<br />
Operasjonelt sett kan det ved rolige bølgeforhold anbefales å tilføre bølgeenergi ved å eksempelvis å<br />
kjøre gjenn<strong>om</strong> oljeflaket med båt og/eller spyle flaket med vannkanoner ca 0,5 – 1 time etter påføring<br />
av dispergeringsmiddel.<br />
Ved S<strong>om</strong>mertemperatur og sterk vind vil kjemisk dispergering kunne fjerne olje fra overflaten raskere<br />
enn mekanisk oppsamling. Det skyldes at effektiviteten i den mekaniske oppsamlingen reduseres<br />
med økende vind og bølgeaktivitet. Samtidig vil selve dispergeringsprosessen gå raskere når<br />
energien i systemet øker i takt med graden av brytende bølger. Det må imidlertid tas hensyn til at<br />
påføring av dispergeringsmidler vanskeliggjøres med økende vind og bølger.<br />
Basert på forvitringsstudier (Sintef 2004) og MRA (DNV 2006) for Skarv, vil kjemisk dispergering i<br />
være et effektivt oljeverntiltak når værforholdene er gunstige og det er observerte fugleforek<strong>om</strong>ster på<br />
havet. Dette vil vurderes for den aktuelle situasjonen.
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
10 Kjemikalieforbruk og estimert utslipp<br />
Tabell 10-1 Estimert forbruk & utslipp ved boring av topphull<br />
Handelsnavn<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljøklassifisering<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
[Tonn]<br />
Forbruk [Tonn]<br />
Grønn Gul Rød<br />
Utslipp [Tonn]<br />
Grønn Gul Rød<br />
Barite Weighting agent 11716 11716 11716 0 0 11716 0 0<br />
Bentonite Vicosifier 1173 1173 1173 0 0 1173 0 0<br />
DPI ZAN Vicosifier 321 321 321 0 0 321 0 0<br />
KCl Salt 3957 3957 3957 0 0 3957 0 0<br />
Lime Alkalinity 16 16 16 0 0 16 0 0<br />
PAC (all grades) Vicosifier 128 128 128 0 0 128 0 0<br />
Soda Ash pH control 23 23 23 0 0 23 0 0<br />
Xanthan Gum Vicosifier 12 12 12 0 0 12 0 0<br />
Totalt 17 brønner 17346 17346 17346 0 0 17346 0 0<br />
Tabell 10-2 Estimert forbruk av oljebasert borevæskekjemikalier<br />
Handelsnavn<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljøklassifisering<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
[Tonn]<br />
Forbruk [Tonn]<br />
Grønn Gul Rød<br />
Utslipp [Tonn]<br />
Grønn Gul Rød<br />
Barite Weighting agent 8000 0 8000 0 0 0 0 0<br />
CaCl2 Salt 621 0 621 0 0 0 0 0<br />
CaCO3 Weighting agent 246 0 246 0 0 0 0 0<br />
Carbo-Gel Vicosifier 223 0 0 223 0 0 0 0<br />
Carb<strong>om</strong>ul HT N Emulsifier 237 0 0 237 0 0 0 0<br />
Clairsol NS Base oil 4985 0 0 4985 0 0 0 0<br />
FL-1790 Fluid loss reducer 96 0 0 96 0 0 0 0<br />
Lime Alkalinity 95 0 95 0 0 0 0 0<br />
Magma-Gel Vicosifier 95 0 0 0 95 0 0 0<br />
Magma-Trol Vicosifier 47 0 0 47 0 0 0 0<br />
Omni-Mul Emulsifier 59 0 0 59 0 0 0 0<br />
Sum 17 brønner 14705 8962 5648 95 0 0 0<br />
Side:<br />
35 av 39
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Tabell 10-3 Estimert forbruk & utslipp av sementeringskjemikalier<br />
Handelsnavn<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljø-<br />
Gruppe<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
Forbruk [Tonn] Utslipp [Tonn]<br />
[Tonn] Grønn Gul Rød Grønn Gul Rød<br />
Norcem G + 0.1% EZ-Flo Cement 2 011 994 2 011 0 0 994 0 0<br />
Norcem G + 35 % SSA-1 Cement 12 502 1 637 12 502 0 0 1 637 0 0<br />
Tuned Light XL Cement 1 769 879 1 532 237 0 761 118 0<br />
NF-6 Defoamer 14 4 0 13 0 0 4 0<br />
CFR-8L Dispersant 5 0,06 0 2 0 0 0,02 0<br />
Econolite Liquid Extender/accelerator 218 61 78 0 0 22 0 0<br />
Calcium Chloride Liquid Weight agent 182 79 66 0 0 28 0 0<br />
Microsilica Gas migration control 155 2 155 0 0 2 0 0<br />
Gascon Gas migration control 102 1 20 0 0 0,2 0 0<br />
Halad-300L NS Fluid loss additive 140 1 0 12 0 0 0,09 0<br />
Halad-350L Fluid loss additive 56 0,3 0 8 0 0 0,05 0<br />
Halad-400L Fluid loss additive 29 0,3 6 6 0 0,07 0,07 0<br />
Halad-766 (3%) Fluid loss additive 43 0,5 2 0 0 0,02 0,003 0<br />
HR-4L Retarder 102 12 51 0 0 6 0 0<br />
HR-5L Retarder 16 0 6 0 0 0,06 0 0<br />
Tuned Spacer E+ Spacer 95 0 95 0 0 0 0 0<br />
Musol Mutual Solvent 33 0 0 33 0 0 0 0<br />
Sem-8 Surfactant 39 0 13 26 0 0 0 0<br />
Barite Weight agent 2 139 0 2 139 0 0 0 0 0<br />
Sum 17 brønner 22 963 4 095 21 989 338 0 3 875 122 0<br />
Tabell 10-4 Estimert forbruk & utslipp av k<strong>om</strong>pletteringskjemikalier<br />
Handelsnavn<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljø-<br />
Gruppe<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
Forbruk [Tonn] Utslipp [Tonn]<br />
[Tonn] Grønn Gul Rød Grønn Gul Rød<br />
Sodium Formate Weighting agent 6800 0 1564 0 0 0 0 0<br />
Potassium Formate Weighting agent 1700 0 1360 0 0 0 0 0<br />
Mono Ethylene Glycol Hydrate surpressant 3400 0 3400 0 0 0 0 0<br />
Side:<br />
36 av 39
Handelsnavn<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljø-<br />
Gruppe<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
Forbruk [Tonn] Utslipp [Tonn]<br />
[Tonn] Grønn Gul Rød Grønn Gul Rød<br />
Caustic Soda pH control 1 0 0 0,11 0 0 0 0<br />
Bakerclean 5 Casing Cleaner 170 0 0 44 0 0 0 0<br />
Bakerclean 6 Casing Cleaner 102 0 14 0 0 0 0 0<br />
Xanthan Gum Viscosifier 17 0 17 0 0 0 0 0<br />
Clairsol NS Base Oil 1700 0 0 1700 0 0 0 0<br />
Ammonium Bisulfitt<br />
Noxygen<br />
Oxygen Scavenger<br />
2 0 2 0 0 0 0 0<br />
Soda Ash pH control 20 0 20 0 0 0 0 0<br />
Milbio NS Biocide 2 0 2 0 0 0 0<br />
Kalium Carbonate pH control 26 0 26 0 0 0 0 0<br />
A-419N Friction reducer 34 0 4 4 0 0 0 0<br />
Sum 17 brønner 13973 0 6407 1750 0 0 0 0<br />
Tabell 10-5 Estimert forbruk & utslipp av hjelpekjemikalier<br />
Handelsnavn<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
Miljø-<br />
Gruppe<br />
Forbruk<br />
[Tonn]<br />
Utslipp<br />
Forbruk [Tonn] Utslipp [Tonn]<br />
[Tonn] Grønn Gul Rød Grønn Gul Rød<br />
Pelagic 50 BOP væske 15 15 0 10 0 0 10 0<br />
Pelagic GZ BOP Glycol BOP væske 10 10 10 0 0 10 0 0<br />
Transaqua HT2 Hydraulikk væske 0,1 0,1 0,05 0,0055 0 0,05 0,0055 0<br />
CC Turboclean Riggvaskemiddel 96 96 96 0 0 96 0<br />
BIOS Riggvaskemiddel<br />
JetLube Seal Guard ECF Gjengefett casing 1 0 0,02 0,98 0 0 0 0<br />
JetLube Seal Guard NCS-<br />
30 ECF<br />
Jetlube Alco EP 73 Plus<br />
Gjengefett borestreng<br />
Gjengefett stigerør<br />
bolter<br />
8 0,8 0,1 7,9 0 0,01 0,79 0<br />
0,2 0 0 0 0,2 0 0 0<br />
Sum 17 brønner 130 122 15 111 0,2 10 115 0<br />
Side:<br />
37 av 39
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Tabell 10-6 Beredskapskjemikalier<br />
Handelsnavn<br />
A 445 N Viscosifier<br />
Funksjons-<br />
Gruppe<br />
A-419N (friction reducer) Friction reducer<br />
Bentone 128 Viscosifier<br />
CaCO3 Weighting agent<br />
Chek-Loss LCM<br />
Chek-Loss Plus LCM<br />
Citric Acid pH reducer<br />
DPI ZAN Liquid Viscosifier<br />
Fordacal Weighting agent<br />
Kemseal Fluid loss reducer<br />
Kwick-Seal LCM<br />
LC Lube LCM<br />
Magmagel SE Viscosifier<br />
Mica (F/M/C) LCM<br />
Micr<strong>om</strong>ax Weighting agent<br />
Milbio NS Biocide<br />
Noxygen Oxygen Scavenger<br />
Nut-Plug (F/M/C) LCM<br />
Omni-Lube Lubricant<br />
Sodium Bicarbonate pH control<br />
Soluflake (F/M/C) LCM<br />
Sugar Retarder<br />
Ultra-Seal Plus LCM<br />
W-333 N Defoamer<br />
Xanthan Gum Viscosifier<br />
Sodium Carbonate pH control<br />
Miljø-<br />
Gruppe<br />
Side:<br />
38 av 39
11 Referanser<br />
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter forurensningsloven<br />
Skarv bore og brønn aktiviteter<br />
Doc No SKA-<strong>BP</strong>-AUX-CO-000060<br />
Side:<br />
39 av 39<br />
[1] ”Konsekvensutredning for Skarv”. <strong>BP</strong>, juli 2006.<br />
[2] ”Plan for utbygging, anlegg og drift av Skarv (PUD del I)”. <strong>BP</strong>, juni 2007.<br />
[3] “Miljørisiko uhellsutslipp Skarv”. <strong>BP</strong>/DNV, revisjon 2, april 2009.<br />
[4] ”Miljørettet beredskapsanalyse for Skarv”. <strong>BP</strong>/DNV, revisjon 2, 2009.<br />
[4] ”Stortingsmelding 37 Helhetlig forvaltning av det marine miljø i Norskehavet (Forvaltningsplan)” med<br />
delutredninger og underlagsrapporter, 2008-2009.<br />
[5] ”EIF calculations for production drilling at the Skarv Field”. Sintef, Juni 2009.<br />
[6] “Visual mapping Skarv”. DNV, juni 2009.