Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
men og mediehverdagen som mange unge opplever.<br />
Vi vil understreke at vi har forsøkt – gjennom hele<br />
tre intervjurunder over 12 måneder - å finne forventede<br />
tegn på at fellesrom ikke fungerer. Vi får<br />
bare positive tilbakemeldinger, og (manglende)<br />
tilbakemeldinger som tyder på at soldatene opplever<br />
dette som mindre oppsiktsvekkende enn hva vi<br />
trodde.<br />
5.4.1 Kontakt-teori<br />
Det kan være interessant å se våre erfaringer med<br />
fellesrommene i lys av Thomas Pettigrews (1998)<br />
kjente «contact hypothesis» or «intergroup contact<br />
theory», en revisjon av en tidligere teori fra<br />
Allport (1954). Pettigrews teori ble utviklet gjennom<br />
en serie empiriske studier av forholdet mellom<br />
etniske minoriteter i USA, og særlig knyttet til<br />
samhandling på skolen. I mange amerikanske byer<br />
var bosetningen svært segregert, forholdet mellom<br />
minoritet og majoritet var skeptisk, og tidvis direkte<br />
fiendtlig. Som et sosialt eksperiment ble skolebarn<br />
og –ungdom fraktet med buss slik at den<br />
enkelte skole og skoleklasse ikke ble segregert slik<br />
boligområdene var (og er) det.<br />
Pettigrew oppsummerer eksperimentet som en<br />
(betinget) suksess. Resultatet var at barn og unge<br />
som hadde blitt kjent med hverandre på tvers av<br />
etniske skillelinjer, hadde færre negative oppfatninger<br />
av hverandres grupper. Liknende utfall ser<br />
man også i forhold til holdninger til etniske minoriteter<br />
i forhold til de som har mange innvandrere i<br />
sitt nabolag kontra de som bor i mer «hvite» områder.<br />
Nærhet, kjennskap og vennskap reduserer<br />
skepsis.<br />
Teorien er også testet på andre sosiale enheter,<br />
slik som i handelsflåten, militæret og politiet, og<br />
har vist seg å gi valide resultater også der. Kanskje<br />
vel så interessant som Pettigrews hypotese, er<br />
hans betingelser for at nærhet mellom mulige<br />
antagonister skal gi et positivt utfall. De er som<br />
følger:<br />
<br />
<br />
<br />
Gruppene må ha lik status i forhold til den<br />
situasjonen de står i, ingen må ha en klar<br />
definisjon som over- eller underordnet.<br />
De må ha felles mål som de kan samarbeide<br />
mot<br />
Det må samarbeides innen gruppen<br />
<br />
Man må ha støtte fra «autoriteter», i vårt<br />
tilfelle offiserene.<br />
Pettigrew er opptatt av at tilnærmingen mellom<br />
gruppene må sees som en prosess som må fasiliteres,<br />
det er ikke noe som kommer av seg selv som<br />
følge av at det oppstår en situasjon med kontakt.<br />
Et viktig element i prosessen er at det dannes<br />
vennskap mellom medlemmer fra hver sin gruppe,<br />
og at kontakten med ens opprinnelige gruppe<br />
svekkes noe til fordel for økt kontakt med den<br />
andre gruppen. Dette reduserer oppfatningen av<br />
at det er et «vi» og «dem».<br />
Disse betingelsene ligner i betydelig grad på de<br />
betingelsene som vi mener å ha observert bør<br />
være til stede for at «mixed rooms» i militæret skal<br />
være vellykkete for vårt formål. Fellesrom blir bare<br />
vellykket når det legges til rette for dem, og når<br />
deltagerne forberedes til hva som skal skje. Gode<br />
mål på vellykkete prosesser med fellesrom er omfanget<br />
av vennskap på tvers av kjønnsskillet. Man<br />
må også merke seg behovet for støtte fra autoriteter<br />
(ledelse) og et strev og samarbeid for å nå<br />
samme mål (opplæring til å bli en god soldat). Det<br />
kanskje største problemet er å nedtone det tradisjonelle<br />
bildet av at det er gutta som er overordnet<br />
i militæret.<br />
5.5 Høyere kvinneandel som mål eller<br />
middel<br />
Våre to case har vesensforskjellig kvinneandel.<br />
Case nr 1, som framstår som det mest vellykkede i<br />
vår sammenheng, har om lag halvparten så høy<br />
kvinneandel som case nr 2 (rundt 10 prosent mot<br />
over 20 prosent). For case 2 gjelder dette imidlertid<br />
og vel og merke ved inntaket på rekruttskolen. I<br />
den påfølgende tjenesten på fartøy har andelen<br />
vært til dels vesentlig lavere mange steder.<br />
I en del sammenhenger har det vært argumentert<br />
for at det å få opp jenteandelen vil være et middel<br />
i seg selv. Da vil kvinner gå fra å være noen sære<br />
og synlige enkeltrepresentanter for sitt kjønn, til å<br />
bli et naturlig innslag å regne med. Dette er i tråd<br />
med Kanters klassiske studie av kvinnelige minoriteter<br />
som «Tokens» i mannlige organisasjoner:<br />
5.5.1 «Tokenism»<br />
Begrepet «Tokenism» ble presentert av kjønnsforskeren<br />
Kanter så tidlig som i 1977. Hun studerte<br />
kvinners situasjon som mindretall i organisasjoner<br />
som var sterkt dominert av menn. Hun er blitt<br />
tillagt betydelig tro på betydningen av kvinners<br />
© Oxford Research AS 77