You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
i det norske forsvaret, og særlig de som fungerer<br />
ekskluderende for kvinner. Med basis i eksisterende<br />
begrepskonstruksjoner og andre empiriske studier,<br />
er det imidlertid rimelig å peke på noen mulige kategorier:<br />
1. Hegemonisk maskulinitet er en maskulinitetsform<br />
som per definisjon har en maktposisjon i<br />
det den definerer en attraktiv eller rådende<br />
maskulin ytringsform (ref Connell 1995). I vårt<br />
tilfelle vil den i mange tilfeller bli toneangivende<br />
fordi den på mange måter tas for gitt. Den typiske<br />
militære er en mann, en besluttsom, tøff,<br />
fysisk og psykisk sterk mann. Det er også interessant<br />
at hegemoniet gir kulturbærerne en styrke<br />
som gjør at mange menn blir tause når det<br />
hegemoniske budskapet uttrykkes, selv om de i<br />
og for seg kan være skeptiske til det som uttrykkes.<br />
2. Marginalisert maskulinitet knytter seg til maskuline<br />
ytringsformer som er eller står i fare for å bli<br />
utryddet eller svekket. Den fysisk sterke, utholdende<br />
kroppsarbeidermannen kan være et eksempel.<br />
I takt med rasjonalisering, automatisering<br />
og globalisering innen industrien er denne<br />
mannen mindre aktuell som arbeidskraft i den<br />
vestlige verden. En form for taktikk for menn<br />
som ønsker å opprettholde verdigheten for<br />
denne typen maskulinitet er å definere arbeidsoppgaver<br />
eller yrker som å være av en type som<br />
bare menn kan bekle (Connell 1995).<br />
3. ”Retro-maskulinitet”. Her jakter man på en<br />
verdifull ”opprinnelig” maskulinitet som man<br />
ønsker å beholde i en verden som man oppfatter<br />
som stadig mer feminisert. En nærliggende<br />
strategi er å nedvurdere kvinner og deres handlinger<br />
og verdier, samtidig som man ser kvinner<br />
som truende (Kimmel 2009, Langeland 2013). En<br />
mindre tydelig protest kan ligge i en kraftig oppvurdering<br />
av antatt kvinnelige egenskaper som<br />
omsorg for barn, en oppvurdering som må resultere<br />
i at kvinner forankres på klassiske kvinnearenaer<br />
(Ellingsen og Lilleaas 2010).<br />
Et argument kan være at motivasjonen bak og plasseringen<br />
av den maskuline kulturen kan være uinteressant,<br />
så lenge den fungerer ekskluderende for<br />
dem som rammes. Her må man imidlertid se verdien<br />
av å studere kulturene og deres forankring nærmere<br />
for på den måten å stå best mulig rustet i et endringsperspektiv.<br />
På mange måter er maskulinitetsform<br />
nr 1 vesensforskjellig fra form 2 og 3. Den første<br />
framstår som en trygg og selvsikker maktform, de<br />
to andre kan lettere tolkes som utslag av avmakt.<br />
2.5.1 Hvordan finne maskulinitetskulturer<br />
Det vil alltid være vanskelig å konstatere at man står<br />
overfor noe som har status av en kultur. I antropologisk<br />
sammenheng kreves det ofte langvarig og tett<br />
kontakt med en kultur før man definerer kulturen. Vi<br />
bedriver klassisk intervjuarbeid, oppholder oss i<br />
perioder sammen med soldater, befal og sivile i<br />
militæret, men vil hele tiden ha status som forskere<br />
og noen som kommer utenfra. Som regel vil vi måtte<br />
forholde oss til andres utsagn om for eksempel det<br />
de ser som negativ mannlig atferd, og derfra søke å<br />
slutte oss til om det vi hører om kan sies å være et<br />
utslag av en kultur.<br />
I realiteten må vi nok nøye oss med å si at vi står<br />
overfor sosiale handlinger, ofte definert av andre,<br />
som vi og/eller våre intervjuobjekter setter inn i en<br />
sosiokulturell, profesjonskulturell eller kjønnskulturell<br />
kontekst.<br />
Vi har en pragmatisk definisjon av begrepet kultur,<br />
med en fare for at begrepet kan bli svært omfattende.<br />
Der er vi imidlertid i godt selskap: I følge Marianne<br />
Gullestad er kultur noe langt mer enn bare verdier<br />
og preferanser. Kultur handler om ideer, verdier,<br />
moral, kommunikasjon, symboler, tankemønstre,<br />
handlingsskjemaer- for å nevne noe av det<br />
hun tar opp i boken Kultur og hverdagsliv (1989).<br />
Kultur og hverdagsliv tilhører det hun kaller “det<br />
skjulte samfunn”. Denne forståelsen av kultur og<br />
hverdagsliv innebærer to dimensjoner: den daglige<br />
organiseringen av oppgaver og virksomheter og<br />
hverdagslivet som erfaring. Det innebærer å beskrive<br />
samfunnet nedenfra og da med et kjønnsanalytisk<br />
perspektiv. Det betyr “kunnskap om hvordan kjønnsroller<br />
oppstår og en grunnleggende forståelse av de<br />
ulike samfunnsmessige konsekvenser det å være<br />
kvinne og mann fører med seg – i politisk liv, arbeidsliv<br />
og hjemmeliv” (Gullestad 1989, s 21). Hun er i<br />
likhet med Smith opptatt av aktiviteter – det som<br />
gjøres. Kultur er det som gjøres og hvordan.<br />
Vi har vært på jakt etter maskuline kulturer og kjennetegn<br />
ved dem, vi har også funnet noen feminine<br />
kulturer (men vi kan ikke si med sikkerhet at disse er<br />
de dominerende eller hegemoniske). Det vi kan si<br />
noe om er hvordan kulturene/delkulturene kommer<br />
til uttrykk og hva de gjør med forholdet mellom<br />
kvinner og menn, mellom menn og mellom kvinner i<br />
en militær kontekst.<br />
2.5.2 Kroppen som kjønnssosiologisk tema<br />
I flere studier finner man at mannskroppen er grunnleggende<br />
involvert i konstruksjonen av den maskuli-<br />
18 © Oxford Research AS