Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nord-Norges næringsblad<br />
Løssalg kr. 20,-<br />
Denne utgave: Kraftmarkedet i Nord-Norge<br />
NR. 3, 2001<br />
Mest grådig<br />
Kameraderi<br />
Bård Jørgensen, Re<strong>no</strong>vasjonssjef i Tromsø Kommune<br />
i Tromsø<br />
kommune<br />
Les mer om<br />
sakene på sidene:<br />
3, 29, 30, 31,32<br />
De siste tre årene har kraftselskapene<br />
i Nord-Norge hatt fall<br />
både i omsetning og i driftsresultat.<br />
Utbytte- utbetalingene til eierne<br />
har derimot gått rett til himmels.<br />
Fra 1998 til 2000 har det<br />
samlede utbyttet til eierne av <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske<br />
kraftselskap blitt mer enn<br />
fordoblet fra vel 135 millioner kroner<br />
for 1998 til over 300 millioner<br />
kroner for i fjor. Ordføreren i<br />
Bodø, Odd Tore Fygle er den som<br />
forsyner seg grådigst.<br />
Side 4 og 5<br />
Bøndene<br />
lærer øko<strong>no</strong>mi<br />
Espen Hansen i Re<strong>no</strong>Vest AS og MiljøXpert AS ,<br />
Sortland<br />
Konserndirektør i Perpetuum AS, Anna Maria Aursund,<br />
Tromsø<br />
Steinar Pedersen, SP Maskin AS , Harstad<br />
Bøndene må nå innse at regnskapsmessig<br />
og driftsmessig oppfølging<br />
av egen gård er redskaper<br />
de må lære seg å anvende. Norske<br />
gårdbrukere har vennet seg til litt<br />
for store kapitalkostnader. Lærer<br />
de seg å bruke vanlige bedriftsøko<strong>no</strong>miske<br />
verktøy kan de finne<br />
svakhetene ved driften og rette det<br />
opp. Det vil gi dem mer igjen enn<br />
et middels godt landbruksoppgjør!<br />
Bildet viser landbruksdirektør i<br />
Troms fylke, Hans Kolbein Dahle.<br />
Side 18
2<br />
MULIGHETENES NÆRINGSLIV<br />
Molter framtidsnæring<br />
Den dagen man lykkes<br />
med å skape en moltehermafroditt;<br />
det vil si<br />
en plante som har både<br />
hann og hunn i samme<br />
blomst, vil det åpnes<br />
for helt nye muligheter<br />
når det gjelder molteproduksjon.<br />
Men kultivering<br />
av molter allerede<br />
kommet godt igang;<br />
hovedsaklig basert på<br />
resultater man har kommet<br />
fram til ved Planteforsk<br />
Holt forskingssenter<br />
i Tromsø.<br />
- Jo, vi har fått utviklet to hunn- og to<br />
hannplanter som er godkjent av <strong>no</strong>rske<br />
myndigheter ut fra ville populasjoner,<br />
vi har arbeidet fram gode metoder for<br />
kultivering – og vi har fått konstruert<br />
en egna maskin for pløying og oppfresing<br />
av moltemyrer. Vi arbeider også<br />
med å å få en egnet maskin for utplanting<br />
av molteplanter. Vi har begynt å<br />
forske på å utvikle populasjoner av<br />
insekter som egner seg i bestøvningen<br />
på naturlig molteland – og vi arbeider<br />
med å frambringe en plante, som i likhet<br />
med jordbær, har både han og hun<br />
i samme blomst. Jeg er ikke i tvil om<br />
at kultivering av molter vil bli en betydelig<br />
næring i <strong>no</strong>rd i framtida, sier<br />
forsker Kåre Rapp ved Planteforsk<br />
KURS • KONTROLL•TRUCKER<br />
• Truckførerkurs (påbudt)<br />
• Sakkyndig kontroll (påbudt)<br />
• Service, reservedeler, utstyr<br />
• Alle typer trucker<br />
• Brukttrucker<br />
• Jekketraller<br />
TA KONTAKT!<br />
Tlf. 77 63 16 11, faks 77 63 96 70<br />
tom-tromsoe@c2i.net<br />
Evjenvn. 138, Boks 5225 Tr.d., 9285 Tromsø<br />
JÆGER TRUCKIMPORT AS<br />
Info: www.truckimport.<strong>no</strong><br />
Holt forskingssenter.<br />
Selv har han drevet med forskning<br />
på molter i 20 år. Men det å<br />
få molta ”disiplinert” har man forsket<br />
på i forskjellige sammenhenger helt<br />
siden 1920. Å få til egnet dypgjødsling<br />
av molteland skal for eksempel<br />
kunne føre til at antall bær i et område<br />
tidobles.<br />
Fauske-gartneri i forkant<br />
Den svært så eksklusive bærsorten;<br />
vanlig markedspris i dag er på godt<br />
over 100 kroner kiloet, kan bare<br />
dyrkes i et belte rundt Nordpolen.<br />
Det hersker ikke tvil om at det ligger<br />
et svært potensiale i moltedyrking – og<br />
eksport av bæra til store land i Europa<br />
som ikke kan få til produksjon selv.<br />
Eggen Gartneri på Klungset i Fauske<br />
ligger i forkant med produksjon av<br />
molteplanter, og gartneriet har et nært<br />
samarbeid med forskingssenteret i<br />
Tromsø. – Vi bruker fire år på å dyrke<br />
fram planter som vi selger. I fjor<br />
solgte vi rundt 50.000 molteplanter,<br />
og hovedandelen av disse ble ekportert<br />
til Finland. Det er ingenting å si<br />
på etterspørselen, og til høsten har vi<br />
et nytt parti med planter klare for salg.<br />
Det vil <strong>no</strong>k etterhvert bli langt mer vanlig<br />
at folk dyrker sin egen moltebær i<br />
mindre skala. Foreløpig er finlenderne<br />
flittigere til akkurat dette, opplyser<br />
daglig leder ved Eggen Gartneri,<br />
Dagfinn Eggen.<br />
Han mener at det vil åpne seg helt<br />
nye muligheter for moltedyrking når<br />
man greier å utvikle en moltehermafroditt.<br />
– Nå setter vi ned 15 prosent<br />
hannplanter og resten hunnplanter.<br />
Likevel er vi avhengige av varme<br />
sommerdager og insektenes bestøvning,<br />
påpeker Eggen.<br />
Nye produkter<br />
Mer utstrakt kultivering av moltebær<br />
vil innebære andre produkter av denne<br />
bæra enn <strong>no</strong>rdlendingene hittil har<br />
vært vant med. Vellykket dyrking vil<br />
gi bær som er langt jevnere i størrelse.<br />
Rein saft av molter vil kunne utvinnes,<br />
i forbindelse med produksjon i<br />
større skala.<br />
Bedriften Åge Pedersen i Tana –<br />
som er vel kjent for salg av reinkjøtt,<br />
har de siste årene også satset på å selge<br />
singlefrosset moltebær.<br />
Fra forskingssenterets side arbeides<br />
det med tre dyrkingsmetoder. Dypgjødsling<br />
av molteland, jordkultivering<br />
av naturlig molteland – og full<br />
kultivering. Det er den siste metoden<br />
som innehar det største potensialet. ■<br />
Geir Johansen<br />
Gunnlaug Røthe og Kåre Rapp ved Holt Planteforsk forskingssenter viser fram<br />
<strong>no</strong>e av det som kan bli viktige molteprodukter produsert i stor skala i årene som<br />
kommer: Singelfrosset molte, molter som er vacuumpakket – samt rein saft fra<br />
molter. (Foto: Geir Johansen).<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
LEDERSIDEN 3<br />
Å feie for egen dør<br />
Grensene for hva som er private og<br />
offentlige oppgaver her i samfunnet<br />
kan mange ganger være vanskelig<br />
å trekke. Især når utviklingen<br />
trenger seg fram med rekordfart,<br />
og vi her hjemme på berget påvirkes<br />
av de endringer som skjer lengre<br />
sør i Europa.<br />
For et par år siden stod <strong>no</strong>en<br />
næringslivstopper i Tromsø fram i<br />
avisen og hadde tatt mål av seg til<br />
å kunne fjerne søpla rundt dørene<br />
hos oss. Det skulle de gjøre rimeligere<br />
enn de som i dag står for samme<br />
oppgave – det offentlige representert<br />
ved kommunene. Næringslivstoppene<br />
la penger <strong>no</strong>k på bordet<br />
til at nødvendig materiell kunne<br />
kjøpes inn for å håndtere oppgavene,<br />
og gikk i gang.<br />
Det de ikke hadde forberedt<br />
seg på var at de som satt ved makta<br />
på både politisk og administrativt<br />
hold skulle tvilholde på søpla – som<br />
sin egen. Og oppfatte det private<br />
initiativ som en trussel, med hensikt<br />
om å frata myndighetene både makt<br />
og innflytelse.<br />
Vi spør oss, men forventer egentlig<br />
ikke <strong>no</strong>e svar; kan det være slik<br />
at det skal være en høyt prioritert<br />
offentlig oppgave å fjerne søpla<br />
unna dørene for oss<br />
TROMSØ KOMMUNE: Forbud mot konkurranse i søppelnæringa.<br />
Om vi skal bevege oss unna<br />
dette perspektivet, og kanskje se<br />
saken på en annen måte, kan vi oppsummere<br />
følgende.<br />
En <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk miljø og avfallsbedrift,<br />
i dette tilfellet Løkse Miljø<br />
AS i Salangen kjente oppkjøpsspøkelset<br />
i nakken, og tok kontakt med<br />
større aktører i Tromsø med enten<br />
kapital eller kompetanse, eller begge<br />
deler for å få etablert et større<br />
<strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk konsern for miljø og<br />
avfallshåndtering. Selskapet kunne<br />
forhindre at sør<strong>no</strong>rske, eller for den<br />
saks skyld utenlandske interessenter<br />
overtok den kunnskap og kompetanse<br />
vi hadde på dette området<br />
her <strong>no</strong>rd. Sammen etablerte de en<br />
enhet som skulle være et <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk<br />
virkemiddel til å beholde både kompetansen,<br />
og sikre at verdiskapningen<br />
ble igjen i landsdelen.<br />
I stedet for å bli hyllet for initiativet,<br />
ble de møtt med spydspisser<br />
fra de som forvalter søpla vår i dag.<br />
Retten har slått fast at Perpetuum<br />
AS tapte anbudet mot Avfallsservice<br />
AS på et juridisk faglig<br />
grunnlag. Vi skal derfor ikke hefte<br />
oss for mye ved det. Men selskapet<br />
opplever å bli systematisk motarbeidet<br />
av den kommunale re<strong>no</strong>vasjonen<br />
i Tromsø, og det er uheldig!<br />
Tromsø kommune lar med fordel<br />
oppdrag gå til Harstad eller<br />
Nordreisa hvis man kan unngå<br />
at disse havner i Perpetuums hender<br />
i Tromsø. Hvilken samfunnsbygging<br />
er dette for en kommune<br />
som sliter hardt øko<strong>no</strong>misk, administrativt<br />
og ikke minst politisk<br />
NæringsRapport kan i denne<br />
utgave fortelle at en hoffleverandør<br />
av tjenester til re<strong>no</strong>vasjonen i<br />
Tromsø kommune, SP Maskin AS i<br />
Harstad, kunne tilføre Harstad<br />
kommune én million kroner bare i<br />
selskapsskatt. I tillegg kommer skatt<br />
på utbyttet, og inntekstskatt for<br />
de 16 ansatte i selskapet. Det er<br />
penger som kunne ha kommet godt<br />
med i en skranten kommunekasse i<br />
Tromsø.<br />
I store og dyre kampanjer ønsker<br />
Tromsø kommune at pendlerne fra<br />
”landet” skal ta utflytting og skatte<br />
til Tromsø. Det appeleres til moral<br />
i svært følelseladde vendinger, og<br />
det vises til all infrastruktur pendlerne<br />
benytter seg av mesteparten<br />
av tida de er i Tromsø. Spørsmålet<br />
er om ikke Tromsø kommune også<br />
ville hatt <strong>no</strong>e igjen av å gå i seg selv.<br />
INNHOLD NR. 3–2001:<br />
Molter framtidsnæring ....................................2<br />
Å feie for egen dør..........................................3<br />
Nord-Norske kraftselskaper i tall................4/5<br />
Kraftig utbyttevekst ........................................4<br />
Bodø mest grådig ...........................................5<br />
Svakere omsetning - bedre inntjening .............6<br />
Gullfisk i tidevannstrøm ..................................7<br />
Et helt Altakraftverk tatt rett ut av luften.........8<br />
Dette er Norsk Miljøkraft ................................8<br />
Møller for milliarder........................................9<br />
Vindkraft er blitt mest prisgunstig ...................9<br />
Fra «kald krig» til samarbeid ........................10<br />
I utakt med folket .........................................11<br />
Stor etterspørsel etter el-«utedass»................12<br />
Han Koch i Bodø................................13/14/15<br />
Mannen med de mange ideene .....................15<br />
Gårdsliv blir næringsliv.................................16<br />
Kvaliteten ikke tema.....................................17<br />
Gir mer enn et vanlig landbruksoppgjør .......18<br />
Gårdsproduksjon og kvalitetsprodukter........18<br />
Bøndene blir kreative....................................19<br />
Gikk ikke! ....................................................19<br />
Arons lammerull landet rundt .......................20<br />
Ishavskraft i spann med finsk kraftgigant.....21<br />
Scanwafer II ......................................22/23/24<br />
Troms kraft størst .........................................25<br />
Nord-<strong>no</strong>rsk dominans...................................25<br />
Stø kurs for Malvin .......................................26<br />
Rana topper..................................................26<br />
Skål for Hammerfest.....................................27<br />
Statoil takler både fisk og miljø ....................27<br />
Litt til <strong>no</strong>rd - mest til sør ................................28<br />
Tette bånd i søppelsamrøre...........................29<br />
Perpetuum kjemper med ryggen mot veggen ....30<br />
Søkkrik av å stryke «kommunene» med hårene31<br />
MiljøXpert skal danke ut private avfallsselskaper ...32<br />
Mirasgruppen holder stø kurs .......................33<br />
Er du sliten Odd-Helge! .................................34<br />
Arnts agenda................................................35<br />
Ny krøkebærvin er tappa .............................36<br />
Acrylicon på «eget gulv» ...............................36<br />
NæringsRapport<br />
REDAKTØR: Leiv Berg<br />
Utgiver: NæringsRapport, Grønnegt. 32, 4. etg., postboks 1166, 9262 Tromsø – Tlf.: 77 75 31 00<br />
Fax : 77 68 65 30 - e-mail: mail@<strong>nrapp</strong>.<strong>no</strong> - internett: www.<strong>nrapp</strong>.<strong>no</strong>, Markedskonsulent: Dag Danielsen,<br />
Bidragsytere: Geir Gisnås, Arnt Ryvold, Arne Reidar Hole, Jarle Mjøen, Geir Johansen,<br />
Knut Ørjasæter, Sverre Breivik, Torill Münter, Alf Ragnar Olsen, Arne Eriksen<br />
Grafisk produksjon: BokstavHuset AS, Tromsø Trykk: Harstad Tidende An<strong>no</strong>nse-/abonnementshenvendelser:<br />
Tlf.: 77 75 31 00. Abonnementspris kr. 400,- pr. år<br />
Datterselskap av NordlandsBanken<br />
Moloveien 16, 8002 Bodø<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
4<br />
KRAFTMARKEDET<br />
Nord Norske kraftselskaper i tall<br />
Driftsinntekter Driftsinnt. nettvirk. Driftsresultat Driftsres. nettvirks. Nettofinans Resultat før skatt<br />
2000 1999 2000 1999 2000 1999 2000 1999 2000 1999 2000 1999<br />
Alta Kraflag 68032 67702 55097 58594 8375 12273 11390 15565 22781 11921 31157 24194<br />
Andøy Energi 37308 44997 21693 22246 2735 2772 2407 6283 1124 297 3860 3069<br />
Bodø Energi 166748 191954 98339 113129 29384 26876 22011 23733 6045 -2264 35430 24613<br />
Dragefossen Kraftanl. 27120 31805 14334 18652 5407 4139 3312 3980 2509 3948 7916 8087<br />
Evenes Kraftforsyning 13254 14486 8870 8965 144 963 367 1916 8876 2154 9020 3116<br />
Fauske Lysverk 61073 57971 28680 33016 6026 7685 6493 7236 3138 2687 9164 10372<br />
Hadsel Energiverk 43171 46372 26095 27936 1610 982 5543 7686 1358 1136 2968 2118<br />
Helgeland Kraftlag 519983 504122 234903 245907 59762 79191 56600 73550 -4300 -10594 64062 89785<br />
Hålogaland Kraft 236086 256853 108598 113687 43508 36954 27988 31957 -20094 -7651 23414 29303<br />
Ishavskraft 149165 165142 0 0 12747 18236 0 0 2151 2600 14908 20835<br />
Lofotkraft 115411 123956 98944 100964 31437 38111 28422 33474 5064 10533 36501 48644<br />
Luostejok Kraftlag 26597 28581 22520 24857 2093 4305 901 3264 11297 3709 13390 8014<br />
Meløy Energi 36213 35974 19453 19412 8450 5488 6110 4154 1180 1486 9630 6974<br />
Narvik Energi 125250 116835 54274 58465 10721 12403 14036 15357 -3509 -11336 7212 1067<br />
Nord-Salten Kraftlag 74810 70528 41573 38592 21894 24011 9690 11382 -5932 -7084 15961 16927<br />
Nord-Troms Kraftlag 55498 57221 43748 46765 6824 10451 2524 7971 17243 8339 24067 18791<br />
Nordkyn Kraftlag 21619 21369 13580 13114 2720 2426 888 953 442 545 3162 2971<br />
Nordkraft 156516 164559 16376 13005 62043 63716 5553 2188 -29353 -31750 32690 31966,0<br />
Norlandskraft 1452 1563 0 0 -29 0 0 0 96 24 67 451<br />
Repvåg Kraftlag 32923 32954 29561 29864 -4919 2321 -3470 1583 9507 3819 4588 6140<br />
Rødøy-Lurøy Kraftverk 35308 32577 20492 21444 10730 6886 2794 2073 2560 885 13291 7770<br />
Salten Kraftsamband 498098 551101 138064 128841 117421 91044 26767 35155 20611 -15269 138032 75775<br />
Sjøfossen Energi 27607 29399 17595 18843 7117 8747 3524 3885 -48 1920 7069 10840<br />
Skjerstad Kraftlag 12822 10589 5965 5885 -73 -636 -49 280 738 1235 664 599<br />
Sørfold Kraftlag 17737 17262 6554 7162 2930 2144 807 1314 445 75 3376 2219<br />
Troms Kraft 775662 741892 375527 385414 170100 142844 121872 133901 -37503 -30221 132597 112623<br />
Varanger Kraft 225404 258308 101617 101141 36151 42097 31328 25055 -8452 13800 27700 55897<br />
Vesterålskraft Nett 68374 89749 57167 55353 0 17794 19591 10120 1814 -1742 1807 16052<br />
Kilde: NæringsRapport og selskapenes årsrapporter. Tallene i tabellen er selskapenes konserntall.<br />
Kraftselskapene i Nord Norge:<br />
Kraftig utbyttevekst<br />
De siste tre årene har kraftselskapene<br />
i Nord-Norge hatt fall både i omsetning<br />
og i driftsresultat. Utbytte utbetalingene<br />
til eierne har derimot gått rett<br />
til himmels. Fra 1998 til 2000 har det<br />
samlede utbyttet til eierne av <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske<br />
kraftselskap blitt mer enn fordoblet<br />
fra vel 135 millioner kroner for<br />
1998 til over 300 millioner kroner for<br />
i fjor.<br />
Svak kommuneøko<strong>no</strong>mi er en viktig årsak<br />
til den kraftige hoppet i utbetalingene. I<br />
Troms Kraft alene er utbyttet gått opp<br />
fra 16 millioner kroner i 1998 til 60<br />
millioner kroner for i fjor. Pengene fra<br />
Troms Kraft har ikke minst kommet godt<br />
med i en slunken kommunekasse i Tromsø,<br />
som får 40 prosent av utbyttet til Troms<br />
Kraft. Resten av utbytte får Troms fylkeskommune<br />
som eier de resterende 60 prosent<br />
av selskapet.<br />
Rå kapitalister<br />
Til sammenlikning fikk Troms kommune<br />
og Troms fylkeskommune henholdsvis<br />
beskjedne 1,3 millioner og 2,2 millioner<br />
Grådige eiere I<br />
Utbytte i 1000 NOK<br />
2000 1999<br />
Troms Kraft 60000 20000<br />
Nordkraft 40000 40000<br />
Rødøy-Lurøy Kraftverk* 31490 820<br />
Salten Kraftsamband 30693 20464<br />
Helgeland Kraftlag 19668 23244<br />
Fauske Lysverk 18000 5000<br />
Varanger Kraft 14000 15000<br />
Bodø Energi 13000 10000<br />
Hålogaland Kraft 12250 12250<br />
Nord-Troms Kraftlag 12000 3000<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
*Ekstraordinært akjseutbytte på<br />
30 mill. kroner.<br />
Grådige eiere II<br />
Utbytte i prosent av årsresultat<br />
2000 1999<br />
Fauske Lysverk* -880,6 87,1<br />
Rødøy-Lurøy Kraftverk 328,1 13,1<br />
Nordkraft 169,8 173,7<br />
Hålogaland Kraft 74,2 52,9<br />
Nord-Troms Kraftlag 69,8 21,1<br />
Varanger Kraft 67,3 37,9<br />
Dragefossen Kraftanl. 67,0 58,0<br />
Meløy Energi 65,7 40,2<br />
Ishavskraft 50,0 14,5<br />
Bodø Energi 47,9 51,4<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
* Fauske Lysverk hadde negativt resultat<br />
på 22 mill., men gav 18 mill. i utbytte.<br />
kroner i skatt fra kraftselskapet i fjor om<br />
en holder skatt betalt av de ansatte utenfor.<br />
Det er derfor ikke vanskelig å forstå<br />
at kommunen og fylkeskommunen ser<br />
utbyttet som en meget kjærkommen ekstra<br />
inntekt. Problemet er bare at om eierne<br />
tar ut store utbytter for å dekke egne<br />
behov, kan det slå negativt ut for selskapets<br />
fremtidige utvikling. Med en vekst strategi<br />
eller en strategi for å bli et dominerende<br />
kraftselskap i Nord-Norge, vil<br />
eiernes stadig store utbytte utbetlinger<br />
svekke selskapets handlefrihet og muligheter<br />
til å nå disse målene. Tromsø<br />
kommune og Troms fylkeskommune er<br />
rett å slette verre enn de råeste kapitalistene.<br />
Egne behov settes foran selskapets<br />
muligheter til å utvikle seg videre. Det kan<br />
være meget skjebnesvangert i en bransje<br />
som opplever store omstillinger slik kraftbransjen<br />
gjør for øyeblikket.<br />
Lave skatte utbetalinger til Tromsø<br />
kommune og Troms fylkeskommune<br />
betyr imidlertid ikke at Troms Kraft ikke<br />
betaler skatt. Selskapet er tvert i mot en<br />
stor bidragsyter til samfunnet gjen<strong>no</strong>m<br />
skatteseddelen, mellom 30 og 40 millioner<br />
kroner har selskapet årlig betalt i<br />
skatt de siste årene. Skattebetalingene skal<br />
fordeles på mange kommuner der selskapet<br />
har virksomhet og det blir derfor<br />
lite igjen til Tromsø og fylkeskommunen.<br />
Det er dessuten kommunene Storfjord,<br />
Kåfjord og Målselv som får mest skattekroner<br />
fra Troms Kraft med henholdsvis<br />
9,9, 8,1 og 7,0 millioner kroner hver.<br />
Høye skatteutbetalinger til disse<br />
kommunene skyldes eiendomsskatt,<br />
som utbetales til de kommunene hvor<br />
kraftverkene faktisk ligger. Altså eiendomsskatt<br />
på installasjoner.<br />
Ser en på utviklingen i samlet skatteinnbetalinger<br />
fra de 28 kraftselskapene<br />
i vår oversikt har skatteinnbetalingen økt<br />
med i overkant av 16 prosent fra 1998 til<br />
i fjor. Til sammenlikning har utbytte utbetalingene<br />
økte med 223 prosent i samme<br />
periode. ■<br />
Knut Ørjasæter<br />
RÅ KAPITALIST II: Fylkesordfører i Troms<br />
RÅ KAPITALIST I: Ordfører i Tromsø<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
KRAFTMARKEDET 5<br />
Nord Norske kraftselskaper i tall<br />
Skatt Årsresultat Utbytte Ansatte Hovedkontor Telefon Adm.dir. Kommentar<br />
2000 1999 2000 1999 2000 1999<br />
7110 3984 24047 20210 0 0 65 Alta 78450900 Tor Emaus<br />
1581 605 29794 2464 1400 1000 18 Risøyhamn 76115500 Kåre Gjøvik<br />
9903 6943 27134 19465 13000 10000 86 Bodø 75545000 Leif Finsveen<br />
2034 1291 5882 6796 3939 3939 17 Rognan 75681950 Truls Paulsen<br />
1284 731 7736 2385 3000 600 11 Evenes 76984850 Asbjørn Pettersen<br />
2499 2831 -2044 5741 18000 5000 33 Fauske 75600100 Hans-Henrik Holmvik<br />
760 300 33847 1818 10000 1700 23 Stokmarknes 76118000 Jacob Normann Jacobsen<br />
20811 25493 41828 64292 19668 23244 281 Mosjøen 75178700 Ove A. Brattbakk<br />
6729 6596 16500 23153 12250 12250 121 Harstad 77042500 Svein Heide<br />
4181 5860 10727 14975 5363 2175 11 Alta 78449650 Harriet Hagan<br />
12484 11903 24017 36741 11000 16000 101 Svolvær 76067606 Arnt M. Winther<br />
3007 1885 10383 6129 0 0 24 Lakselv 78460600 Bjørn Jensen<br />
3537 2493 6092 4480 4000 1800 21 Ørnes 75720170 Karsten I. Hansen<br />
1765 204 5448 864 0 4800 74 Narvik 76961000 Olaf A. Larsen<br />
4543 4797 11419 12130 0 0 48 Ulvsvåg 75771000 Asbjørn Hansen<br />
6864 4544 17203 14247 12000 3000 57 Sørkjosen 77770400 Erling S. Martinsen<br />
524 496 2638 2475 0 0 13 Kjøllefjord 78499700 Per-Kåre Langås<br />
9131 8937 23559 23029 40000 40000 22 Tysfjord 75775200 Olaf A. Larsen, kontrollert av Narvik Energi<br />
19 119 48 332 0 0 2 Tysfjord 75775200 Anders Sæter Administreres av Nordkraft<br />
523 721 4065 5419 0 0 31 Honningsvåg 78476800 Knut Valle<br />
3693 1524 9597 6246 31490 820 23 Tjongsfjorden 75098800 Thor Hoff kontrollert av Salten Kraftsamband<br />
38007 21616 100025 54159 30693 20464 100 Fauske 75402200 Leif Finnsveen<br />
1502 2489 5785 8350 564 1622 29 Inndyr 75759820 Perry Strømdal<br />
1 -64 663 602 190 113 14 Misvær 75538207 Torgeir Beldo<br />
879 684 2184 1535 15 Straumen 75697171 Roald Hansen<br />
30564 29681 155467 82942 60000 20000 359 Tromsø 77601100 Torvall Lind<br />
6889 16360 20810 39537 14000 15000 125 Vadsø 78962600 Johannes Sønstebø<br />
4559 6591 84941 3829 10000 5000 53 Sortland 76112500 Willy Max Bowitz<br />
Kraftutbyttene i Nord-Norge II:<br />
Bodø mest grådig<br />
Av over 300 millioner<br />
kroner eierne tar i<br />
utbytte fra <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske<br />
kraftselskaper, er<br />
Bodø kommune den<br />
kommunen og eieren<br />
som tar mest i utbytte.<br />
Troms fylke er likevel<br />
den som samlet tar<br />
mest ut av kraftselskapene<br />
det eier.<br />
Det er to metoder eiere bruker for<br />
å ta ut penger fra kraftselskaper.<br />
Først og fremst er det i form av<br />
utbytte, dernest er det i form av rente<br />
på ansvarlige lån. I Norge tok<br />
eieren av kraftselskaper til sammen<br />
ut over 3,4 milliarder kroner<br />
i utbytte i fjor. Det var en<br />
økning på 0,3 milliarder kroner<br />
sammenliknet med året før. Eiere<br />
av <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kraftselskaper<br />
representerer vel 10 prosent av samlede<br />
<strong>no</strong>rske utbytte utbetalinger fra<br />
kraftselskaper.<br />
Til sammenlikning er samlede<br />
<strong>no</strong>rske utbetalinger på ansvarlige<br />
lån i kraftsektoren over en milliard<br />
kroner. Det er en økning på<br />
vel 100 millioner kroner sammenliknet<br />
med 1999 og en dobling<br />
sammenliknet med 1998.<br />
Ansvarlig lån vanlig<br />
Det har blitt mer og mer vanlig at<br />
eiere av kraftselskaper omgjør deler<br />
av egenkapitalen til ansvarlig lån.<br />
Det gir eierne forholdsvis sikre<br />
renteinntekter i stedet for et mer<br />
usikkert utbytte som andel av et<br />
eventuelt overskudd. I Nord-Norge<br />
har få eiere av kraftselskaper<br />
benyttet seg av denne modellen til<br />
nå. Ett unntak finnes det, Troms<br />
Kraft. I forbindelse med omdannelse<br />
til aksjeselskap per 1. januar<br />
1998 ble det gitt et ansvarlig lån på<br />
200 millioner kroner. Lånet forrentes<br />
med 7 prosent rente pr år.<br />
Det gir Tromsø kommune 5,6<br />
millioner kroner årlig og fylkeskommunen<br />
8,4 millioner kroner<br />
i tillegg til utbytte.<br />
Dette lånet ble<br />
innfridd i sin helhet<br />
i januar i år.<br />
Bodø kommune<br />
tar kun<br />
utbytte fra de to<br />
store kraftselskapene<br />
kommunene<br />
har eierandeler<br />
i. Ett unntak<br />
finnes i Bodø<br />
Energi der kommunen<br />
har et lån til<br />
selskapet tilsvarende<br />
kapitaliserte<br />
forpliktelser ovenfor<br />
kommunen for<br />
drift av gatebelysning<br />
frem til<br />
2026.<br />
Store utbytter<br />
i sør<br />
Det er de sør-<strong>no</strong>rske<br />
selskapene<br />
som må gi mest til<br />
eieren i kroner og<br />
øre. Statkraft betalte<br />
631 millioner kroner, Statnet<br />
300 millioner kroner, Agder Energi<br />
400 millioner kroner, Østfold<br />
Energi 200 millioner kroner og<br />
BKK 175 millioner kroner.<br />
Store <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kraftselskaper<br />
som utbetaler <strong>no</strong>en<br />
ti-talls millioner kroner til sine eier<br />
blir for småpenger å regne<br />
sammenliknet med tall sør for<br />
polarsirkelen. ■<br />
Knut Ørjasæter<br />
Utbytte til krafteiere i Nord-Norge<br />
(Tall i MNOK)<br />
2000 1999 1998<br />
Bodø Komm. 26,0 19,5 25,8<br />
Troms Fylke 38,0 20,4 18,0<br />
Tromsø Komm. 24,0 13,6 12,0<br />
Fauske Komm. 11,5 4,5 5,6<br />
Rana Komm. 5,3 6,2 4,3<br />
Kilde: NæringsRapport<br />
GRADIG: Ordføreren i Bodø<br />
Kommune<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
6<br />
KRAFTMARKEDET<br />
Kraftselskapene i Nord-Norge:<br />
Svakere omsetning –<br />
bedre inntjening<br />
Store nedbørsmengder<br />
og hardere konkurranse<br />
har de siste årene presset<br />
kraftprisene ned. Det<br />
har gitt seg utslag i<br />
lavere omsetning for<br />
kraftselskapene.<br />
Nord-Norske kraftselskaper solgte<br />
kraft og andre tjenester for til<br />
sammen i overkant av 3,6 milliarder<br />
kroner i fjor. Det var en reduksjon<br />
på i underkant av fire prosent<br />
sammenliknet med 1999 da samlet<br />
omsetning var på mellom 3,7 og 3,8<br />
milliarder kroner. I 1998 var den tilsvarende<br />
omsetningen over 3,9 milliarder<br />
kroner. Nå peker kraftprisene<br />
på nytt oppover og en kan<br />
vente at omsetningen inneværende<br />
år vil gå opp for de fleste kraftselskapene.<br />
Finans redder resultat<br />
Lave priser og redusert omsetning<br />
har imidlertid ikke slått ut i redusert<br />
inntjening. Tvert om har resultatet<br />
før skatt gått opp fra 553 millioner<br />
kroner i 1998 til 673 millioner<br />
kroner i fjor. Dette betyr at<br />
de <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kraftselskapene i<br />
gjen<strong>no</strong>msnitt satt igjen med nesten<br />
19 øre per krone omsatt før<br />
skatt. Dette er resultater det står<br />
respekt av. Gjen<strong>no</strong>msnittet for<br />
landet som helhet var i overkant<br />
av 12 øre per krone omsatt.<br />
For de <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kraftselskapene<br />
har den gjen<strong>no</strong>msnittlige<br />
fortjenesten før skatt gått opp siden<br />
1998 da selskapene satt igjen med<br />
14 øre per omsatt krone. Tilsvarende<br />
tall etter skatt er 11 øre i 1998 og 19<br />
øre for fjoråret. Store ekstraordinære<br />
gevinster har medført at resultat etter<br />
ordinær skatt faktisk er høyere enn<br />
ordinært resultat før skatt.<br />
Den viktigste årsaken til bedret<br />
inntjening finner vi i selskapenes<br />
finansposter. I 1998 var samlede<br />
finanskostnader på 150 millioner kroner.<br />
I fjor var det snudd til et samlet<br />
overskudd på 10 millioner kroner.<br />
To forhold slår spesielt sterkt ut. Det<br />
ene er løsningen rundt Kobbelv som<br />
har bidratt til en kraftig reduksjon i<br />
finanskostnadene for flere eiere deriblant<br />
Nordkraft. Dernest har gevinster<br />
på aksjesalg slått veldig positivt<br />
ut for Salten Kraftsamband.<br />
Aksjegevinster bedret resultatet i<br />
fjor med over 30 millioner kroner<br />
for dette kraftselskapet alene.<br />
Det har vært og vil fortsatt bli<br />
et sterkt press for å bedre effektiviteten<br />
i kraftbransjen. Tradisjonelt<br />
har det vært lite konkurranse i bransjen<br />
og da den nye energiloven kom<br />
åpnet det for konkurranse. Det er<br />
først de siste tre til fire årene <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske<br />
kraftselskaper har fått merke<br />
konkurransen. Generelt har<br />
selskapene vært relativt flinke til<br />
å tilpasse seg <strong>no</strong>e tallene ovenfor<br />
også viser. For øvrig blir det i <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk<br />
kraftbransje i gjen<strong>no</strong>msnitt<br />
omsatt for over to millioner krone<br />
per ansatt. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
INDUSTRI 7<br />
Hammerfest Strøm:<br />
Gullfisk i tidevannsstrøm<br />
Hammerfest Elverk har engasjert<br />
seg i det som kan bli tidenes<br />
største forsknings- og utviklingsprosjekt<br />
i Nord-Norge. Gjen<strong>no</strong>m<br />
satsingen på Hammerfest Strøm<br />
og forskning på utnyttelse av<br />
tidevannsstrømmer til kraftproduksjon<br />
har selskapet brukt millionbeløp.<br />
Nå står man foran det<br />
virkelige pilotprosjektet og vil<br />
satse nær 22 millioner kroner på<br />
å lykkes.<br />
Verdens øyne er på mange måter rettet mot<br />
Hammerfest. Byen som har landets lengste<br />
tradisjoner i bruk av elektrisk strøm aktualiserer<br />
seg på nytt som i alle fall Nord-Norges<br />
energihovedstad. Lykkes man med det<br />
banebrytende arbeidet i å skape elektrisk kraft<br />
av undervannsstrømmer vil både miljøvernere<br />
og store internasjonale selskaper sitte på<br />
fanget til de <strong>no</strong>rske pionerene.<br />
-– Vi har stor tro på prosjektet, og er klar<br />
til å gå i gang med å få utprøvd en prototype<br />
på havbunnen. Dette arbeidet er kostnadsberegnet<br />
til nær 22 millioner kroner, og vi håper<br />
å få offentlige tilskudd til prosjektet, sier adm.<br />
direktør i Hammerfest Strøm, Harald Johansen<br />
til NæringsRapport.<br />
Etter et møte med SND og NVE som<br />
offentlige finansiører har han brakt klarhet i at<br />
Hammerfest Strøm maksimalt kan forvente 40<br />
prosent tilskudd til prosjektet. Det er <strong>no</strong>e mindre<br />
enn man hadde håpet, men samtidig det<br />
maksimale det offentlige kan bidra med etter<br />
EØS-avtalen.<br />
– Vi hadde håpet på en større offentlig deltakelse,<br />
men skal klare å stille med de resterende<br />
60 prosent, sier Johansen, som har stor<br />
tro på prosjektet.<br />
Hammerfest Elverk eier over 90 prosent<br />
av aksjene som utgjør en aksjekapital på 2,1<br />
millioner kroner. Øvrige aksjonærer er Statoil,<br />
ABB, Sintef i Trondheim, Alta Kraftlag, Troms<br />
Kraft og Venturos Invest.<br />
Vindkraft-modell<br />
Ideen til tidevannskraften kom egentlig som en<br />
spøk under et styremøte i Hammerfest Elverk.<br />
”Det må da være mulig å utnytte strømmen<br />
i Kvalsundet til å produsere elektrisk kraft”<br />
var det en som utbrøt. Finnmarkingene var<br />
ikke snauere enn at de tok ideen videre.<br />
Danske vindmøller er modell for de undersjøiske<br />
vannmøllene som Hammerfest Strøm<br />
har lagt opp til. I Danmark har vindkrafttek<strong>no</strong>logi<br />
blitt en av de helt store eksportnæringer.<br />
Nå håper Hammerfest Strøm at kompetanse<br />
og tek<strong>no</strong>logi om miljøvennlig tidevannsenergi<br />
skal bli en ny <strong>no</strong>rsk eksportartikkel.<br />
– Vi har allerede hatt en rekke henvendelser<br />
fra utenlandske selskaper som er interessert<br />
i det vi driver med. Foreløpig holder vi<br />
disse på en armlengs avstand, men det er helt<br />
klart at de vil være interessante dersom vi lykkes<br />
og kommer fram til at tek<strong>no</strong>logien fungerer,<br />
sier Johansen<br />
Stort potensiale<br />
Potensialet for <strong>no</strong>rsk tidevannskraft er stort. I tillegg<br />
til Kvalsundet er trange sund som Saltstraumen,<br />
Moskenesstraumen, Rystraumen og<br />
50 – 60 andre lokaliteter langs kysten interessante<br />
steder for å vurdere lignende etableringer.<br />
Likevel er det ikke først og fremst i Norge<br />
vi har de aller beste forholdene for å ta ut<br />
strøm av havstrømmene. Asia, rundt Filipinene<br />
og Java har de virkelig gode forholdene for<br />
De nye tidevannsmøllene til Hammerfest Strøm<br />
minner mye om vindmølleparker. Propellene får<br />
en diameter på opptil 18 meter. Forsøk viser at<br />
økt propellstørrelse kan kan gi kraftig økning i<br />
produksjon, men samtidig øker belastninger på<br />
de undersjøiske konstruksjonene.<br />
ILLUSTRASJON: NAVION<br />
slik tek<strong>no</strong>logi.<br />
Beregninger som Bellona har publisert<br />
viser at potensialet for utbygging av tidevannskraft<br />
er anslått til 450 TWh. Det er<br />
tilnærmet fire ganger den totale <strong>no</strong>rske vannkraften.<br />
EU har utpekt tidevannskraft som<br />
en av de nye, fornybare energikildene som<br />
det skal satses på.<br />
– Vi har sikret oss slik at resultatene av den<br />
forskning og utvikling som nå finner sted, skal<br />
eies av Hammerfest strøm, sier Harald Johansen,<br />
som innrømmer at Hammerfest Elverk kan<br />
ha fått gullfisken på kroken om de ideer man<br />
har for slik tek<strong>no</strong>logi virkelig holder stikk. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
8<br />
KRAFTMARKEDET<br />
Norsk Miljøkrafts to første prosjekter:<br />
Et helt altakrafverk<br />
tatt rett ut av luften<br />
Han har grunn til å<br />
smile fornøyd om<br />
dagen, daglig leder<br />
og aksjonær Johnny<br />
Sørensen i Norsk<br />
Miljøkraft AS. Det er<br />
nå klart for utbygging<br />
av to store<br />
vindkraftverk, etter<br />
at NMK har fått<br />
konsesjon til utbygging<br />
både på Havøygavlen<br />
i Måsøy<br />
kommune i Finnmark,<br />
og på Kvitfjell<br />
ved Brensholmen<br />
i Tromsø kommune.<br />
I tur og orden er disse to kraftprosjektene<br />
gitt konsesjon av<br />
NVE, og begge var i tur og orden<br />
det største vindkraftverket i<br />
Norge.<br />
På Havøygavlen i Måsøy<br />
skal det bygges 26 vindmøller<br />
med en samla installert effekt<br />
på 39 MW. Man regner med at<br />
denne vindturbin-parken vil gi<br />
en samla årlig produksjon på<br />
150 millioner kWh, eller 150<br />
GWh.<br />
Dette er <strong>no</strong>k til å dekke behovet<br />
for 6000 husstander. Da konsesjonen<br />
for dette vindturbinanlegget<br />
ble gitt, var dette det<br />
største til da.<br />
Men - tross protester og frykt<br />
for at kulturminner skal gå tapt,<br />
i vinter ble det også gitt konsesjon<br />
for et enda større kraftverk<br />
på søknad fra Norsk Miljøkraft.<br />
Denne gangen altså på Kvitfjell<br />
på Kvaløya i Tromsø.<br />
Konsesjonen gjelder 80 vindturbiner<br />
med en samlet innstallert<br />
effekt på 200 MV.<br />
Dette anlegget vil kunne<br />
produsere om lag 660 GWh<br />
årlig.<br />
Følgelig kan det forsyne hele<br />
26.500 husstander med strøm.<br />
Det vil i prasksis si nesten hele<br />
Tromsø kommune (ca 30.000<br />
husstander).<br />
Det aktuelle kraftverket på<br />
Kvitfjell er større enn den planlagte<br />
utbygginga av Øvre Otta,<br />
og er selvfølgelig det største vindkraftverket<br />
som til nå har fått konsesjon<br />
i Norge.<br />
Det er også verdt og merke seg<br />
at med disse to vindkraftanleggene<br />
vil Norsk Miljøkraft bygge ut<br />
vindkraft som i produksjon vil tilsvare<br />
om lag et Altakraftverk.<br />
NMK arbeider nå med prosjektering<br />
og beregning av tre nye<br />
vindkraftverk i Finnmark. Det er<br />
Vardø, med effekt på 100 MW,<br />
Berlevåg med effekt på 40 MW<br />
og Kjøllefjord (Lebesby) med<br />
effekt på 38 MW. Konsesjonssøknadene<br />
for disse vil bli ekspedert<br />
etterhvert, forteller Johnny<br />
Sørensen.<br />
— Men først på programmet<br />
står Havøygavlen, og vi regner<br />
med at vi skal komme i gang med<br />
anleggsarbeidet der i løpet av<br />
oktober måned.<br />
— Er det avgjort hvilke entreprenører<br />
som skal utføre utbygginga<br />
— Det vil bli avgjort i nær<br />
fremtid, er svaret. ■<br />
Arne R. Hole<br />
arhole@world-online.<strong>no</strong><br />
VINDKRAFTPIONER: Han har grunn til å smile, daglig leder Johnny Sørensen<br />
i Norsk Miljkraft AS. Fra sitt kontor i den lille bygda Andersdalen kan<br />
han snart sette i gang landets største vindkraftutbygging.<br />
Dette er<br />
Norsk Miljøkraft AS<br />
Til i dag har Norsk Miljøkraft<br />
AS ikke tjent<br />
penger, men kun hatt<br />
utgifter til planlegging,<br />
prosjektering og<br />
utarbeiding av søknader.<br />
I fjor var driftsunderskuddet<br />
vel 1,1<br />
mill kroner. Når<br />
anleggsarbeidet på<br />
Havøygavlen starter i<br />
løpet av høsten, vil<br />
selskapet bli tilført<br />
midler. Blant annet<br />
har NVE gitt 65 millioner<br />
kroner i investeringsstønad<br />
til dette<br />
prosjektet.<br />
Ifølge rengskapet har selskapet<br />
kundefordringer for tilsammen<br />
3,9 millioner. Alle fordringene er<br />
prosjekteringsutgifter som er ført<br />
på datterselskapene. Blant annet<br />
har NMK 2,5 mill til gode hos<br />
NMK Måsøy - det vil si i det prosjektet<br />
som skal påbegynnes på<br />
Havøygavlen til høsten.<br />
Selskapet eies av brødrene<br />
Roy Inge Sørensen, Birger<br />
Sørensen og Johnny Sørensen<br />
sammen med Emil Thorkildsen,<br />
Harald Dirdal og Finn<br />
Andersen Consult APS, og<br />
aksjekapitalen er på 1.087.300<br />
kroner. Selskapet har forretningsadresse<br />
i Andersdalen i<br />
Tromsø kommune.<br />
Norsk Miljøkraft AS har opprettet<br />
datterselskaper for hvert av<br />
de vindkraftprosjektene som de<br />
søker konsesjon for.<br />
Disse selskapene er:<br />
Norsk Miljøkraft Andøya AS<br />
Norsk Miljøkraft Nordkapp AS<br />
Norsk Miljøkraft Lebesby AS<br />
Norsk Miljøkraft Vardø AS<br />
Norsk Miljøkraft Måsøy AS<br />
Norsk Miljøkraft Tromsø AS<br />
NMK har innbetalt 50.000 i<br />
aksjekapital i hvert av disse selskapene.<br />
Daglig leder i Norsk Miljøkraft<br />
AS, Johnny Sørensen, opplyser<br />
at man foreløbig ikke vil<br />
arbeide med kraftverk i Nordkapp<br />
kommune. Istedet har man<br />
kastet sine øyne på Berlevåg, og<br />
derfor forandret navnet på dette<br />
selskapet til Norsk Miljøkraft<br />
Berlevåg AS.<br />
Norsk Miljøkraft AS kan vise<br />
seg å bli ei god investering for de<br />
seks eierne. Selskapet er først ute<br />
med konsesjonssøknader for<br />
vindkraft i områder som er svært<br />
gunstige for slik produksjon. De<br />
har vært tålmodige, og holdt<br />
hodet kaldt gjen<strong>no</strong>m en periode<br />
hvor fagmiljøet ikke har hatt den<br />
store trua på vindkraft som et øko<strong>no</strong>misk<br />
alternativ til vannkraft.<br />
Når nå vindturbintek<strong>no</strong>logien<br />
er så forbedret at utbyggingsprisen<br />
kan konkurrere med vannkraft<br />
og holdningene i det etablerte<br />
fagmiljøet i Norge har snudd<br />
til fordel for vindkraft, kan det<br />
vise seg at denne pionerbedriften<br />
kan bli en gullgruve. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
KRAFTMARKEDET 9<br />
Møller for milliarder<br />
UTSTILLINGSVINDU FOR NOSK VINDKRAFTTEKNOLOGI: Havøygavlen i Måsøy Kommune, på 71grader <strong>no</strong>rd. Nordishavet like ut. Den perfekte lokalisering av Norges første kommersielle<br />
vindkraftverk. Diskret plassert i landskapet med minimale naturinngrep.<br />
Det er store investeringer<br />
som Norsk<br />
Miljøkraft skal igang<br />
med. Utbygginga av<br />
Havøygavlen er<br />
beregnet til å koste<br />
300 millioner kroner,<br />
mens vindparken på<br />
Kvitfjell er beregnet til<br />
å koste 1,3 milliarder<br />
kroner. Når Havøygavl-utbygginga<br />
kommer igang, kan<br />
Norsk Miljøkraft vente<br />
inntil 65 millioner i<br />
investeringsstøtte til<br />
prodsjektet. Det ble<br />
vedtatt i NVE samtidig<br />
med at konsesjonen<br />
ble gitt.<br />
Det er tydelig at NVE er fornøyd<br />
med at man nå får såpass store<br />
vindkraftprosjekter i gang her i landet.<br />
De eksisterende vindkraftverk<br />
er bygd ut som meget forsiktige<br />
prøveprosjekter, og produserer bare<br />
40 GWh.<br />
Så sier da også vassdrags- og<br />
energidirektør Agnar Aas at han<br />
er fornøyd.<br />
— Ja, jeg er glad for at vi nå<br />
går ut av en prøvefase til en utbyggingsfase<br />
der vindkraft etterhvert<br />
vil bli et betydelig bidrag til vår<br />
samlede kraftforsyning, uttaler han.<br />
NVE har fått analysert vindforholdene<br />
i hele landet, med<br />
sikte på ei kartlegging av hva som<br />
kan være mulig å bygge ut av vindkraft.<br />
Undersøkelsen viser at<br />
potensialet kan være så stort som<br />
480 TWh. Til sammenligning<br />
kan det nevnes av den realiserbare<br />
delen av vannkraftpotensialet<br />
vil utgjøre 140 TWh.<br />
Dette dreier seg om aktuelle<br />
utbyggingsområder hvor gjen<strong>no</strong>msnittlig<br />
vindhastighet over året er<br />
mest gunstig og større enn 8 ms.<br />
Potensialet i høyfjellsområder og<br />
grunne kystområder er ikke med i<br />
denne undersøkelsen.<br />
I utlandet, blant annet i Danmark,<br />
er kravet til årsmiddelvind<br />
satt lavere enn vi har gjort her i<br />
Norge.<br />
NVE har regnet ut at dersom<br />
vi senker kravet til årsmiddelvind<br />
med en sekundmeter til<br />
7ms, øker det fysiske potensialet<br />
i de undersøkte områdene til<br />
900 TWh. ■<br />
Vindkraft er blitt mest prisgunstig<br />
NORGES STØRSTE: Konsesjon på Kvitfjell<br />
utenfor Tromsø gjelder 80 vindturbiner, <strong>no</strong>k<br />
til å forsyne 26.500 husstander med strøm.<br />
I vannkraftlandet Norge er det kostnadsnivået for utbygging<br />
av vannkraft som har vært - og er - sammenligningsgrunnlaget<br />
når man skal ser på lønnsomheten i energiutbygging.<br />
Både tilgjengelige vannressurser, kompetanse og tek<strong>no</strong>lgi<br />
opparbeidet gjen<strong>no</strong>m godt og vel hundre år med vannkraftutbygging<br />
har ført til at vannkraft har vært forholdsvis rimelig<br />
å bygge ut.<br />
En oversikt over utbyggingskostnader som ble laget for<br />
Nordisk Ministerråd i 1992, viste følgende resultat:<br />
Vannkraft...............................27 øre per kWh.<br />
Kullkraft.................................31 øre per kWh.<br />
Vindmølle...............................35 øre per kWh.<br />
Naturgass................................37 øre per kWh.<br />
Siden 1992 er bildet endret, både på grunn av at vindturbintek<strong>no</strong>logien<br />
har utviklet seg og fordi vannkraftreservene som er<br />
igjen er dyrere å bygge ut enn vi hittil har vært vant til.<br />
I konsesjonensdokumentene for Kvitfjell-anlegget, regner<br />
NVE med at i dette vindkraftverket vil produksjonskostnadene<br />
ligge på 22 øre per kWh.<br />
Til sammenligning kan det nevnes at den reduserte utbygginga<br />
av Øvre Otta-vassdraget som i stor grad baseres på allerede<br />
utbygde magasiner og dermed blir mindre kostnadskrevende<br />
enn et <strong>no</strong>rmalt vannkraftverk, vil gi en produksjonskostnad<br />
på 23 øre per kWh.<br />
En "<strong>no</strong>rmal" vannkraftutbygging i dag vil trolig gi en produksjonspris<br />
på opp imot 30 øre per kWh. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
10<br />
MILJØMARKEDET<br />
Avfallsbehandling i Salten:<br />
Fra ”kald krig” til samarbeid<br />
-Forholdet mellom vårt selskap,<br />
Østbø A/S, og det<br />
interkommunale avfallselskapet<br />
Iris har gått gjen<strong>no</strong>m<br />
tre faser – fra kald<br />
krig, via terrorbalanse, til<br />
samarbeid. Fastslår administrerende<br />
direktør i<br />
Østbø A/S i Bodø, Knut<br />
Østbø. – Konkurransen<br />
mellom de to selskapene<br />
bedrer tilbudet til kundene,<br />
mener direktør Oddbjørn<br />
Paulsen i Iris.<br />
I Salten- regionen fins to av de største<br />
operatørene innen avfallsinnsamlingsog<br />
bearbeidelse i landsdelen: Det<br />
private selskapet Østbø A/S, med ei<br />
fjorårsomsetning på vel 69 millioner<br />
kroner – og det interkommunale<br />
selskapet Iris, med ei omsetning på<br />
76, 9 millioner i år 2000. Begge<br />
selskapene har hatt gunstig utvikling<br />
de siste årene, og ledelsen både i<br />
Østbø og Iris forventer vekst i omsetninga<br />
i tida som kommer. – Vi driver<br />
innen ei av de næringene som forventes<br />
å vokse sterkest i Europa i årene<br />
som kommer. Ut fra beregninger,<br />
så er hver fjerde bil som i dag kjører<br />
på tyske veier laget helt og fullt ut fra<br />
avfallsprodukter; som følge av resirkulering.<br />
Det melder seg stadig nye<br />
behov og utvikles hele tida nye løsninger,<br />
konstaterer direktør Oddbjørn<br />
Paulsen i Iris.<br />
- Sunt med konkurranse<br />
Våren 1993 gikk kommunene Beiarn,<br />
Meløy, Bodø, Saltdal, Fauske, Skjerstad,<br />
Gildeskål, Steigen, Hamarøy og<br />
Sørfold sammen om å stifte Iris. Målet<br />
var å få istand miljøvennlig avfallsbehandling<br />
for kommunene – samtidig<br />
som selskapet skulle sørge for avfallsminimering,<br />
resirkulering og gjenvinning<br />
av avfallsprodukter. Oddbjørn<br />
Paulsen ble valgt til å lede selskapet.<br />
Han var kommunaldriektør for teknisk<br />
avdeling i Bodø kommune fra 1980 til<br />
1986. – Fra selskapet ble operativt 1.<br />
januar 1994 var det ei erklært målsetting<br />
for oss å la private selskaper få<br />
anledning til å konkurrere med oss i<br />
en større andel av markedet enn det<br />
som er definert juridisk gjen<strong>no</strong>m<br />
lovverket som klart skille mellom<br />
offentlig og privat. Vi har i praksis<br />
ikke fastholdt kommunal mo<strong>no</strong>polstilling<br />
på avfall som kommer fra<br />
institusjoner og forretningsdrift; til<br />
tross for at dette er definert som<br />
forbruksavfall, som i henhold<br />
til det rent juridiske skal behandles<br />
av kommunene. Kun husholdningsavfall<br />
har vi ansett for å være vårt rene<br />
ansvarsområde. Forøvrig i landet har<br />
kommunene vært langt strengere med<br />
å fastholde sin mo<strong>no</strong>polstilling. Vår<br />
praksis er imidlertid helt i pakt med de<br />
nye retningslinjer som nå utformes i<br />
Forurensningsloven – som går ut på at<br />
det skal skilles mellom husholdningsavfall<br />
og næringsavfall, hvor det siste<br />
skal samles inn og bearbeides etter<br />
anbudsprinsippet. I forhold til Østbø<br />
A/S, som er den største private aktøren<br />
i området, så mener jeg at vi har fått<br />
til et godt samarbeid, og konkurransen<br />
mellom Iris og Østbø sørger for at<br />
kundene hele tida får et bedre tilbud,<br />
framholder Oddbjørn Paulsen.<br />
”Skjær i sjøen”<br />
Administrerende direktør Knut Østbø<br />
i Østbø A/S legger imidlertid ikke skjul<br />
på at det har vært ”skjær i sjøen”, i<br />
forbindelse med at 10 kommuner slo<br />
seg sammen og ble til en særs sterk<br />
aktør innen avfallsbehandling. – Utviklinga<br />
har gått gjen<strong>no</strong>m tre faser – fra<br />
kald krig, via terrorbalanse til samarbeid.<br />
I tida som kommer vil det<br />
utvilsomt være konstruktivt samarbeid<br />
de to selskapene imellom som blir<br />
dominerende, mener Østbø.<br />
-Hva førte til krigen<br />
-Hovedproblemet var rett og slett<br />
mistenksomhet, sier Østbø, uten at han<br />
vil utdype problemstillingen nærmere.<br />
Det siste året leverte de to<br />
selskapene inn felles anbud for avfallsbehandling<br />
i Rana. Det anbudet fikk<br />
de ikke – men hendelsen skulle jo være<br />
illustrerende for at samarbeidsklimaet<br />
er blitt langt bedre.<br />
RESIRKULERING: Ut fra beregninger, så er hver fjerde bil som i dag kjører på<br />
tyske veier laget helt og fullt ut fra avfallsprodukter; som følge av resirkulering<br />
Investerer for 40 millioner<br />
Norsk Gjenvinning og familien Østbø<br />
eier selskapet Østbø A/S. 65 prosent<br />
av aksjene eies av far Kåre og<br />
brødrene Bjørn, Kjetil og Knut Østbø,<br />
mens Norsk Gjenvinning eier de<br />
resterende aksjene. I 1999 solgte Østbø<br />
selskapets avdeling i Tromsø for 20<br />
millioner kroner til perpetuum. Med<br />
hovedkontor i Bodø, ei avdeling i Vestvågøy<br />
i Lofoten og et datterselskap på<br />
Mo omsatte selskapene for 69, 3 millioner<br />
kroner i fjor. Overskuddet for<br />
morselskapet Østbø A/S ble på 378.000<br />
kroner, mens konsernet kom ut med<br />
et underskudd på 289.000 kroner. Styret<br />
kunne registrere en omsetningsøkning<br />
for morselskapet på 33 prosent<br />
i fjor.<br />
Selskapet har de siste årene spesialisert<br />
seg innen oppsamling av elektronisk<br />
avfall og andre former for<br />
spesialavfall, og foretar slik innsamling<br />
i hele landsdelen.<br />
Etter planene vil Østbø A/S i løpet<br />
av de neste fem årene investere ytterligere<br />
20 millioner kroner på Langstranda<br />
i Bodø – og samle all virksomhet<br />
til Bodø-delen av selskapet der.<br />
Selskapet har allerede investert for<br />
rundt 20 millioner kroner i området, i<br />
nytt sorteringsanlegg og nytt bygg. ■<br />
Geir Johansen<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
NÆRINGSRAPPORT KOMMENTAREN 11<br />
Beiarn et stjerne eksempel:<br />
I utakt med folket<br />
Jens Stoltenberg og<br />
hans partifeller lurer på<br />
hva som er galt etter å<br />
ha rast nedover på<br />
meningsmålingene. Han<br />
burde ha de beste forutsetningene<br />
til å forstå<br />
det med lang politisk<br />
erfaring og samfunnsvitenskaplig<br />
utdanning. Vi<br />
kan fortelle ham hva<br />
som er galt – se bare på<br />
det som skjedde med<br />
Beiarn utbyggingen.<br />
VOKN OPP! Det nytter ikke å sanke stemmer om en ikke er lydhør til det<br />
som opptar folk lokalt, Jens Stoltenberg.<br />
Beiarn kommune er en liten utkant<br />
kommune med mellom 1.300 og<br />
1.400 innbyggere. Så godt som hele<br />
lokalbefolkningen i både denne<br />
kommunen og nabokommunene<br />
har kjempet for utbygging. Menneskene<br />
som bor i området trives<br />
der de bor og ønsker å bli boende.<br />
En utbygging av Beiarn ville tilført<br />
en rekke faste arbeidsplasser,<br />
faste og kjærkomne inntekter<br />
til kommunekassen og et betydelig<br />
oppsving for underleverandører,<br />
spesielt i utbyggingsperioden<br />
som var beregnet til å<br />
vare i tre år.<br />
Etter flere tiår med utredninger,<br />
der en i justerte utbyggings -planer<br />
har tatt hensyn til alle mulige<br />
miljøkonsekvenser. Fiskeforvaltning<br />
og flomregulering vil trolig få<br />
det bedre med en regulering. Elven<br />
har vært død som fiske elv de siste<br />
20 årene på grunn av gyrodactilus<br />
infeksjon. Det er derfor ikke mulig<br />
å vite hvor god elven igjen kan bli<br />
som fiske elv før den igjen blir åpnet<br />
for fiske.<br />
I tolvte time snur Jens & Co.<br />
og utbyggingen stemmes ned i<br />
Stortinget til stor skuffelse for<br />
de fleste som bor i Beiarn kommune<br />
og nabo kommunene.<br />
Langt fra Oslo<br />
Det er ikke merkelig at lokalbefolkningen<br />
føler det er en lang vei<br />
til Oslo og de som tar beslutningene.<br />
Med en statskasse som renner<br />
over av penger og små lokalsamfunn<br />
og kommuner som kjemper<br />
for å ha et minimumstilbud til<br />
befolkningen, virker det ikke at<br />
Jens & Co. har det minste forståelse<br />
for hva en kjemper for i de<br />
små bygdesamfunn. Avstanden til<br />
velgerne i gamle Arbeiderpartibastioner<br />
er blitt meget stor og<br />
stemmene går til andre. Det gjør<br />
ikke situasjonen bedre at de<br />
fremste motstanderne av Beiarn<br />
utbyggingen også kommer fra<br />
de store tettstedene i sør Norge.<br />
Det virker derfor som om det er<br />
disse motstanderne som bor nær<br />
beslutningstakerne og ikke de som<br />
lever i lokalsamfunnet som har tilgang<br />
til Jens og hans kolleger.<br />
Tap for begge<br />
Beiarn befolkningen har mistet<br />
en utbygging til mellom 350 og<br />
400 millioner kroner, årlig inntekter<br />
på flere millioner kroner<br />
i en slunken kommune kasse og<br />
ikke minst gode arbeidsplasser.<br />
Her er listen over de øko<strong>no</strong>miske<br />
fordelene lokalsamfunnet ville fått<br />
ved en utbygging:<br />
• Næringsfond som ble utbetalt<br />
i 1989 på 8 millioner kroner<br />
• Naturressursskatt på ca. 2<br />
millioner kroner pr. år til<br />
kommunen og ca. 0,4 millioner<br />
til fylket.<br />
• Konsesjonskraft og konsesjonsavgift<br />
på hhv 7,8 millioner<br />
kWh og 0,3 millioner<br />
kroner pr. år.<br />
• Eiendomsskatt vil variere fra<br />
0,5 til ca. 2,5 millioner kroner<br />
pr. år.<br />
• Samarbeidsavtale mellom<br />
Statkraft og Beiarn kommune<br />
med en ramme på<br />
totalt ca. 7 millioner kr.<br />
Arbeiderpartiet og Jens har mistet<br />
stemmer.<br />
GODT VALG.■<br />
IT-motoren<br />
Region Nord<br />
Gulbygget ved Mo Industripark<br />
Tidligere<br />
Posten SDS<br />
Regionens<br />
største IT-bedrift<br />
Integrerte<br />
IT-løsninger<br />
• Utvikling<br />
• Drift<br />
• Produksjon<br />
En IT- og kunnskapspartner<br />
Tlf: 75 13 94 00 Telefax: 75 13 94 01 http://www.ergogroup.<strong>no</strong><br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
12<br />
MILJØMARKEDET<br />
Stor etterpørsel etter el-«utedass»<br />
- Vi makter ikke å produsere<br />
så mange toaletter<br />
som folk ønsker<br />
akkurat nå, så det er<br />
ingen som helst tvil om<br />
at produktet vårt slår<br />
an! Fastslår daglig<br />
leder for bedriften Eco-<br />
Tech A/S på Furuflaten,<br />
Frode Hansen. Rundt<br />
700 elektriske toaletter<br />
er blitt sendt fra bedriften<br />
hittil i år.<br />
Selv karakteriserer Hansen det nye<br />
toalettet som en high-tech arvtaker<br />
til utedassen. – Og det dreier seg<br />
om et høyst miljøvennlig produkt.<br />
Gjen<strong>no</strong>m forbrenning reduseres<br />
avfallsmengden med 95 prosent,<br />
og det går med minimale mengder<br />
energi til å omgjøre doinnholdet<br />
til aske. Dersom du regner med<br />
posen som må benyttes og strømforbruk,<br />
så koster hvert toalettbesøk deg<br />
50-60 øre, sier Frode Hansen.<br />
Forbrenning<br />
-Hvordan foregår det hele <br />
- Før du setter deg på doen, så<br />
plasserer du en pose i doskåla –<br />
nærmest å sammenlikne med et stort<br />
kaffefilter. Idet du åpner lokket,<br />
starter ei vifte. Når du er ferdig, ser<br />
en sensor at lokket er på. Med en<br />
knapp åpner du et spjeld, og posen<br />
faller ned i brennkammeret.<br />
Knappen aktiverer også en varmekolbe<br />
i kammerets tak. Slik blir<br />
avfallet «kremert».<br />
... mens det tydelig lukter<br />
- -Neida, forsikrer Hansen. -<br />
Forbrenningsgassene har vært<br />
gjen<strong>no</strong>m en katalysator som fjerner<br />
lukt, før de trekkes av gjen<strong>no</strong>m et<br />
ventilrør av plast.<br />
Svenskene ga opp<br />
Det var innen det amerikanske forsvaret<br />
man først utviklet prisippene for et<br />
elektronisk toalett. Slike ble benyttet<br />
i u-båter og andre høvelige steder på<br />
1950-tallet. Nordmannen Knut Nilsen<br />
tok idèen med til Norge – og han hadde<br />
spesielt hyttemarkedet i tankene.<br />
Han fikk til et samarbeid med et svensk<br />
firma som begynte å produsere toalettene<br />
– men produktene hadde en hel<br />
del ”barnesykdommer”; man fikk klager,<br />
og svenskenes satsing gikk etterhvert<br />
– rett i dass. Furuflaten-bedriften<br />
Optiplast hadde laget plastelementer<br />
til de svenske toalettene, og Frode<br />
Hansen var daglig leder for Optiplast.<br />
- Vi fant ut at vi ville satse på å<br />
få igang produksjonen igjen. For å<br />
forbedre de tekniske løsningene, fikk<br />
ELEKTRISK «UTEDASS»: Erik Holm (til venstre) og paul Samuelsen ved Eco-Tech holder opp ett av de 700 elektriske<br />
toalettene som forløbig er laget.<br />
vi verdifull hjelp fra Norut-Tek<strong>no</strong>logi<br />
i Narvik. Nå mener vi at vi har<br />
funnet fram til et system som fungerer<br />
som det skal – og de tilbakemeldinger<br />
vi har fått fra kundene<br />
våre viser at vi har truffet riktig, konstaterer<br />
Frode Hansen.<br />
- Vil utvide<br />
Produksjonen av de nye toalettene<br />
kom igang for fullt sist vinter, og ti<br />
personer lager nå toalettene på Furuflaten.<br />
– Med sommeren følger toppsesong<br />
for dette produktet, da det er<br />
populært i hytter. Vi arbeider nå for<br />
å få nye, større produksjonslokaler,<br />
sier Hansen.<br />
Han opplyser at rundt 60<br />
prosent av toalettene selges til Sør-<br />
Norge. Noen selges også til Finland<br />
og Sverige. – På sikt ser vi et atskillig<br />
større marked. På steder hvor det<br />
ikke er så god tilgang på vann – for<br />
eksempel store områder i Midt-Østen,<br />
så vil dette toalettet utgjøre et veldig<br />
godt alternativ, mener Hansen.<br />
Bedriften Eco Tech A/S ble etablert<br />
i juli 1999. Frode Hansen sier<br />
at man har budsjettert med ei omsetning<br />
på rundt 11 millioner kroner for<br />
inneværende år. ■<br />
Vi gratulerer TFDS med nybygget<br />
M/S «Malangen».<br />
Vi har hatt gleden av å utføre design og<br />
konstruksjonsarbeid i nært samarbeid med rederiet<br />
og verftet, og takker for oppdraget.<br />
P.O.box 90, 6801 Førde<br />
Tel: (+47) 57 82 30 00<br />
Fax: (+47) 57 82 84 51<br />
E-mail: firmapost@multi-maritime.<strong>no</strong><br />
Vi gratulerer<br />
rederi og verft med M/S «Malangen»<br />
Vi har lvert Hi-fog brannslokkesystem i<br />
innredning og maskinrom<br />
Vi har levert maling<br />
og katodisk beskyttelse<br />
Marioff A/S - Postboks 347, 6399 Vestnes<br />
Telefon: 71 18 24 16, Fax: 71 18 29 03, E-mail: marioff@c2i.net<br />
Jotun AS, Postboks 2021, 3235 Sandefjord<br />
Telefon: 33 45 70 00, Telefaks: 33 46 46 13<br />
Isolerings- og<br />
innredningsarbeidet<br />
er utført av oss<br />
Vi gratulerer rederi<br />
og verft med M/S Malangen.<br />
Vi har levert integrert automasjonssystem (IAS)<br />
og aktive finner for stabilisering (RDS)<br />
Sundevegen, 6037 Eidsnes<br />
Telefon: 70 19 95 00<br />
Telefax: 70 19 95 01<br />
E-mail: isowest@online.<strong>no</strong><br />
www.isowest.<strong>no</strong><br />
Hollundsdalen, 5427 Urangsvåg, Telefon: 53 42 88 00 - 53 42 88 01<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
HANDELSHUSENE 13<br />
127 årig fam. dynasti<br />
Han «Koch i Bodø»<br />
DAGENS EIERE: Johan Jørgen og Preben Koch (t.h.) eier Otto Koch AS sammen med søsteren Rut Koch Bergene. her foran Karl Erik Harrs maleri fra gamle Bodø hvor butikken opprinnelig lå.<br />
Hver dag, hele året rundt,<br />
passerer 5000 – 8000<br />
mennesker gjen<strong>no</strong>m inngangene<br />
til et av Nord-<br />
Norges største<br />
kjøpesentre, det nye Otto<br />
Koch AS. I mylderet av<br />
butikker, kafeer og tilbud<br />
finner Bodøfolk og tilreisende<br />
svaret på de fleste<br />
av sine ønsker. ”Koch i<br />
Bodø” er et gammelt,<br />
tradisjonsrikt og kjent<br />
begrep, grunnlagt på de<br />
gode sildeårene på<br />
slutten av 1800-tallet, da<br />
Otto Koch, oldefaren til<br />
dagens herskende<br />
handelshus, gjorde det store<br />
sildevarpet og grunnla<br />
sin kremmerforretning på<br />
sildefortjenesten.<br />
Otto Koch, som da var handelsbetjent,<br />
fikk midler til å starte sin egen handelsforretning.<br />
Johan Jørgen Koch, fjerde<br />
generasjon sammen med broren Preben<br />
Koch, kan fortelle at denne forretningen<br />
var svært assortert, med allsalgs<br />
utstyr, klær, tran, tauverk og blant<br />
mye annet, også brennevin.<br />
Bombingen<br />
Men det var bestefaren, Haakon Koch,<br />
som på 30-tallet fikk skikkelig sving<br />
på forretningen, og Koch ble på den<br />
tiden den største postordreforretningen<br />
i hele landet med en betydelig omsetning<br />
Selv etter at handelsforretningen<br />
ble bombet sønder og sammen det første<br />
krigssåret, i 1940, fortsatte<br />
Haakon Koch virksomheten både her<br />
og der. I 1946/47/49 reiste han det som<br />
skulle bli Bodøs store varehus, Koch<br />
AS i Storgata 5 på 5000 kvadratmeter.<br />
Da hadde Bodø fått det aller første<br />
varehuset i Nord-Norge. Hvor sentralt<br />
denne forretningen sto i Nordlendingenes<br />
bevissthet, avsløres i en<br />
replikk fra en kunde: ”Denne frakken<br />
kjøpte jeg det året krigen brøt<br />
ut hos Koch”! En ny Otto kunne overlevere<br />
et stort, utvidet varehus i 1974.<br />
Da hadde han vært ansatt i firmaet siden<br />
1943, og han overtok ledelsen av firmaet<br />
da Haakon døde i 1954. Otto var<br />
dynastiets overhode til han avgikk ved<br />
døden i fjor, og de to brødrene, Preben<br />
og Johan Jørgen overtok en bedrift som<br />
er et historisk begrep i Nord-Norge.<br />
Det nye kjøpesenteret, Otto Koch AS<br />
med Glasshuset ble på hele 27 000<br />
kvadratmeter!<br />
Av dette arealet har Otto Koch AS<br />
60 prosent, hvilket utgjør 17 000<br />
kvadratmeter.<br />
Statuen<br />
Hva Kochene har betydd for byen<br />
Bodø, ute<strong>no</strong>m den omfattende forretningsvirksomheten,<br />
er der en tydelig<br />
dokumentasjon på i byens stolthet av<br />
en park, Rensåsparken. Her har Sigurd<br />
Koch, bror til Haakon, fått sin byste<br />
som evig påminnelse om det han<br />
gjorde for byen da han stiftet Foreningen<br />
til Bodø bys forskjønnelse.<br />
Den sosiale samvittigheten bragte<br />
både oldefar Otto og bestefar Haakon<br />
til ordførertaburetten i Bodø, og senere<br />
Otto til bystyresalen. Sigurd Koch<br />
var sterkt engasjert i skogsaken på<br />
landsbasis.<br />
Ingen nålevende Koch har vist<br />
ambisjoner i den retningen, og Johan<br />
Jørgen forklarer dette med at samfunnsforholdene<br />
den gangen var ganske<br />
annerledes enn i dag.<br />
-Det er slett ikke sikkert at de viktigste<br />
beslutningene blir tatt i politiske<br />
fora. Det er flere arenaer hvor det<br />
drives politikk, forklarer han.<br />
Utviklingen<br />
Begrepet Koch fikk etter hvert et nytt<br />
og annerledes innhold på slutten av<br />
1980-tallet. Der Koch før hadde hatt<br />
sin kolonialbutikk og sine andre avdelinger,<br />
gjorde nå kjedene sitt inntog.<br />
Fra å drive butikk, er Koch nå et eiendomsfirma,<br />
med base i Storgt. 5. Tidligere<br />
hadde Koch også drevet med <strong>no</strong>e<br />
utleie, blant annet av kaféen og skoavdelingen.<br />
-Litt erfaring hadde vi jo, sier Johan<br />
Jørgen Koch.<br />
Men utviklingen gikk via varehussuksessen<br />
på 70-tallet, frem til toppen<br />
i slutten av 80-tallet.<br />
Da kom de store nasjonale kjedene,<br />
og disse hadde behov for å leie<br />
butikkarealer. Den første gode dialogen<br />
fikk Koch med Adelsten i 1987,<br />
kan Johan Jørgen fortelle. Etter dette<br />
gikk det slag i slag, og varehuset<br />
Koch ble til et storslagent kjøpesenter.<br />
Etter hvert overtok kjedene plassen<br />
i Kochbygget. Her er Lindex, Kapp Ahl,<br />
Intersport, Platebaren, Narvesen, Trombo,<br />
konditorier og bakeri og mye mer, i<br />
tillegg til et stormarked som fyller nesten<br />
hele underetasjen. Bare kosmetikkavdelingen<br />
har Kochene beholdt selv.<br />
-Å drive en eiendom er litt annet<br />
enn å drive butikkvirksomhet. Men<br />
målet er det samme. Vi vil ha mange<br />
folk til å komme hit for å handle. Da<br />
tjener både vi og leietakerne penger,<br />
sier Johan Jørgen Koch.<br />
Urbaniteten<br />
Han avviser lett at den store utbyggingen,<br />
blant annet med Glasshuset og<br />
garasje, kom som en følge av utbyggingen<br />
av City Nord på Plassmyra litt<br />
utenfor sentrum. Utviklingen ville kommet<br />
uansett, mener Johan Jørgen.<br />
-Koch har alltid hatt en godt forhold<br />
til kooperasjonen. De driver profesjonelt<br />
og seriøst og vil klare seg<br />
utmerket. Vi vil også klare oss utmerket.<br />
Riktig<strong>no</strong>k konkurrerer vi om de<br />
samme kundene, men jeg tror at vi til<br />
sammen trekker flere folk til byen, og<br />
at vi derfor er til fordel for hverandre,<br />
sier han.<br />
Koch sammenfatter forretningsfilosofien<br />
til tre begrep; det urbane,<br />
det unge og det klestunge.<br />
-Folk handler ikke trelast hos oss.<br />
Vi er i en by, og det burde være utenkelig<br />
å være ung kvinne i byen og ikke<br />
kjøpe sine klær hos Koch, sier Johan<br />
Jørgen, og avslører at utbyggingen ennå<br />
ikke har hatt sin avslutning.<br />
-Vi skal ende opp med fem kaféer,<br />
hvorav en ordentlig bar med rettigheter,<br />
konditori, en stor, tradisjonell<br />
kafé og de to kaffebarene som allerede<br />
er etablert. Jeg håper det atter igjen<br />
skal bli slik at ”kaffe på Koch” blir<br />
det faste omgrepet, sier han.<br />
Byforskjønnelsen<br />
Også dagens Kocher er opptatt av byens<br />
utseende og mulighetene til forskjønnelse.<br />
Ifølge Johan Jørgen er det tre<br />
plasser i Bodø som bør prioriteres med<br />
en betydelig ansiktsløfting. Det er torget,<br />
som i dag er under utbygging, det<br />
er havnepromenaden hele veien fra<br />
Småbåthavna mot Hurtigrutekaia og<br />
Bussterminalen, som bør få en hyggeligere<br />
utforming. Paviljongens servering<br />
på torget bør utvikles videre.<br />
-Torget må gjøres hyggelig og<br />
artig. Vi kan få et fantastisk folkeliv<br />
der. I godværet må folk ønske å komme<br />
til byen og hygge seg. Folk trekker<br />
folk, slår han fast.<br />
Dagens torg er et eneste stort,<br />
gapende hull. Det skyldes bygging av<br />
garasjen under torget. Denne er en nødvendig<br />
del av hele sentrumsutbyggingen,<br />
som skal trekke menneskene<br />
inn til byen.<br />
Til sammen investeres om lag 100<br />
millioner kroner på utbyggingen av<br />
Koch AS. I tillegg investeres 30 millioner<br />
kroner i torggarasjen, som flere<br />
forretningsdrivende i Bodø er deltagere<br />
i.<br />
-Hvor stor gjelden er, spiller liten<br />
rolle. Det som betyr <strong>no</strong>e er hvor store<br />
inntekter vi kan bringe inn i forhold til<br />
gjelden, sier Johan Jørgen Koch, som<br />
roser både ansatte, arbeidere og kunder,<br />
som alle har båret utbyggingen og<br />
tråkket rundt i planker og mørtel, uten<br />
å mukke.<br />
Fjerde generasjon Koch puster nå<br />
ut, og:<br />
-Vi sover godt om natten, slår<br />
Johan Jørgen Koch fast. ■<br />
Torill Münter<br />
FAMILISELSKAP:<br />
Otto Koch AS: Rut, Preben og Johan Jørgen Koch. Preben Koch med tre barn:<br />
33,32 prosent. Johan Jørgen Koch: 33.32 prosent. Rut Koch Bergene med tre barn:<br />
33,34 prosent<br />
GLASSHUSET I SENTRUM:<br />
Ferdig og åpnet 20. 8. 1992. Hver gårdeier bygget ut utenfor sin gård. Glasshuset<br />
er basert på felles markedsføring og vedlikehold. Garasje under Glasshuset for 93<br />
biler. De fem gårdeierne er Koch AS, Jacob Klette, Haakon Koch (Sundem Eiendom),<br />
Handelens hus Roxy), Aga Mat, Framgården og Gågaten II.<br />
KVARTAL 11 DA:<br />
Storgt. 5, (Koch) Sjøgt. 8, (Nilsen-Nygaard) Sjøgt. 10, (BBL), Sjøgt. 12 (Vikan),<br />
Sjøgt. 14 Vidar Kristensen. Ansvarlig arkitektfirma: Aakerøy, Moe og Bowe, Oslo.<br />
EIERFORHOLD:<br />
Otto Koch AS: litt over 60 prosent av Kvartal DA. Resten fordelt på øvrige gårdeiere.<br />
Koch i Glasshuset drives uavhengig av Glasshuset. Hver har sin egen Senterforening<br />
til drift og markedsføring.<br />
FINANSIERING:<br />
100 millioner kroner i tillegg til 30 millioner i torggarasjen. Det meste finansiert<br />
med fremmedkapital. Egenkapital 25 prosent. Leieinntekter: Brutto 1700 – 3000<br />
kroner per kvardratmeter.<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
14<br />
HANDELSHUSENE<br />
Vi har bygd og levert til han «Koch i Bodø»<br />
Vi har levert Nor-Safe rullegitter<br />
og Sapa innvendige glassvegger.<br />
Postboks 595, 8001 Bodø<br />
Telefon: 75 50 09 50, Telefaks: 75 50 09 60<br />
Vi takker for oppdraget med<br />
grunnarbeidene, belegningsstein og støttemurer,<br />
og ønsker lykke til med Kvartal 11.<br />
Vi takker for tilliten!<br />
Vi har foretatt alt av blikkenslagerarbeider<br />
ved Kvartal 11 i Bodø.<br />
Verkstedveien 11, 8013 Bodø<br />
Telefon: 75 50 90 41<br />
Telefaks: 75 50 90 42<br />
Tlf.: 75 51 60 50, Kontor: 75 51 57 98, Fax: 75 51 60 51<br />
E-mail: aune.blikk@sensewave.com<br />
Besøksadresse: Bodø Engrossenter, Bygg A, Inng 5<br />
Postadresse: Postboks 1354, 8001 Bodø<br />
Vi takker for oppdraget!<br />
Vi takker for oppdraget!<br />
Postboks 3376, 9276 Tromsø<br />
Telefon: 77 67 74 97, Telefaks: 77 67 74 96<br />
Alt av<br />
brannisolering av<br />
stålkonstruksjoner.<br />
Vi har vært arkitekter<br />
for Glasshusutvidelsen!<br />
Vi har utført betongriving,<br />
betongskjæring og kjerneboring på Kvartal 11.<br />
Vi takker oppdragsgiver<br />
og samarbeidspartnere for godt samarbeid<br />
Rivingsarbeider • Betongssaging og kjerneboring • Betongrehabilitering<br />
www.hps-gulv.<strong>no</strong><br />
Kleppavn. 22, 7800 Namsos<br />
Tlf: 74 27 21 00, Mobil: 909 60082, E-mail: post@hps-gulv.<strong>no</strong><br />
Vi har foretatt<br />
gulvavretting og legging<br />
av epoxy-belegg<br />
med Rescon Mapei<br />
sine produkter.<br />
Vi takker for oppdraget!<br />
AS Brødrene Midthaug<br />
6453 Kleive<br />
Telefon: 71 24 23 03<br />
Telefaks: 71 24 25 74<br />
Vi har utført alt<br />
av rørleggerarbeid i Kvartal 11!<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
HANDELSHUSENE<br />
15<br />
og gratulerer med Kvartal 11!<br />
FØRSTE BYGGET: Slik så den første butikken til Otto Koch ut. Det er 1914.<br />
«Høst-utsalget forgaar nu», står det for de handlende.<br />
Lettjente penger til jul !<br />
NæringsRapport trenger to an<strong>no</strong>nseselgere til spennende, seriøs,<br />
kulturell avis utgivelse mot forbrukermarkedet i Tromsø by med omegn.<br />
Opplag: Min. 20.000, Salgsstart: 15. oktober, Utgivelse: Primo desember<br />
Ring NæringsRapport ved redaktør Leiv Berg, tlf: 77 75 31 00<br />
eller e-mail: leiv@<strong>nrapp</strong>.<strong>no</strong><br />
Mannen med de mange idèene<br />
På Fauske sitter en<br />
mann med hodet fullt<br />
av idèer. I motsetning<br />
til mange andre får<br />
han satt idèene ut i<br />
livet. Denne mannen<br />
står bak 180 ulike<br />
tømmekalendre, og<br />
flere er på gang.<br />
Wiggo-Arne Johansen fra Fauske<br />
begynte med å lage en "Kjekt å ha"-<br />
kalender med forfallsdatoer for alt<br />
mulig.<br />
- Den var finansiert av reklame, og<br />
over 90% av det lokale næringslivet<br />
var med. Og folk brukte den, sier Johansen<br />
som driver Syklus Produkter.<br />
Han laget også en alfabetisk<br />
næringslivskatalog, en katalog som<br />
ennå er i bruk hos folk.<br />
Traff gammel kjenning<br />
- Ved en tilfeldighet i 1996 traff jeg en<br />
gammel kjenning fra Sulitjelma, Oddbjørn<br />
Paulsen. Han er direktør i re<strong>no</strong>vasjonsselskapet<br />
IRIS (Interkommunal<br />
Re<strong>no</strong>vasjon I Salten). Vi er begge<br />
fra Sulis. Når jeg så han tenkte jeg tømmekalender.<br />
De ga ut en slags tømmekalender,<br />
men 1. juli 1997 skulle de<br />
begynne med tre dunker i stedet for en,<br />
altså kildesortering. Jeg fikk da eneretten<br />
på å lage tømmekalendre for<br />
IRIS. IRIS fikk kalendrene gratis, jeg<br />
fikk reklamen og sørget for trykking<br />
og levering til IRIS, sier Johansen.<br />
Resultatet var en fornøyd kunde.<br />
Bare i IRIS-området er det 53<br />
forskjellige kalendervarianter, siden<br />
hver tømmerute har egen kalender.<br />
Etter hvert skulle Johansen erobre nye<br />
kunder.<br />
Neste store kunde ble Lofoten<br />
Avfallsselskap. De skulle begynne med<br />
kildesortering.<br />
- Jeg fant etter hvert ut at alle burde<br />
ha en slik kalender. Jeg fikk også<br />
god hjelp fra IRIS som spredte "det<br />
glade budskap", <strong>no</strong>e som resulterte i at<br />
re<strong>no</strong>vasjonsselskapene selv begynte å<br />
ta kontakt.<br />
TØMMEKALENDER: Wiggo-Arne Johansen fra Fauske er mannen bak tømmekalendrene til 140.000 husstander.<br />
Synlig i ett år<br />
- Det er ikke så vanskelig å selge<br />
inn reklame på en kalender som blir<br />
hengt på et synlig sted i ett år. Dette<br />
er en kalender som folk må ha, sier<br />
Johansen.<br />
I dag lager Johansen og Syklus<br />
Produkter tømmekalendre til 7 re<strong>no</strong>vasjonsselskaper<br />
i 53 kommuner,<br />
deriblant Tromsø. De 53 kommunene<br />
befinner seg fra Sør-Trøndelag og <strong>no</strong>rdover.<br />
Det betyr at Syklus Produkter nå<br />
produserer 180 ulike tømmekalendre<br />
til totalt 140.000 husstander, og flere<br />
er på gang. Finnmark er et område som<br />
blir interessant når de starter opp med<br />
kildesortering.<br />
Tømmekalenderen tar med alternative<br />
tømmedager ved bevegelige<br />
helligdager, og på den måten slipper<br />
re<strong>no</strong>vasjonsselskapene å an<strong>no</strong>nsere ekstra<br />
for å gjøre folk oppmerksomme på<br />
tømmedagene for de ulike avfallstypene.<br />
- Jeg jobber nå med mulighetene<br />
for å få dette til å bli en flerbrukskalender<br />
der energiselskapene kan komme<br />
inn med sine avlesningsdatoer, bussruter<br />
og lignende, sier Johansen.<br />
Parallelt med tømmekalendrene<br />
driver Wiggo-Arne Johansen og pusler<br />
med mange andre idèer, og kjenner<br />
vi han rett vil vi få høre mye til han<br />
også i årene som kommer. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
16<br />
LANDBRUKSMARKEDET<br />
Full omstilling i jordbruket:<br />
Gårdsliv<br />
blir næringsliv<br />
OMSTILLING: Gårdbrukerne<br />
må venne seg til å<br />
se gården som en bedrift,<br />
og lære seg å bruke vanlige<br />
bedriftsøko<strong>no</strong>miske<br />
verktøy og grep for å legge<br />
opp driften. Dessuten<br />
må vi få tilbake in<strong>no</strong>vasjonsvilje<br />
og nytenkning i<br />
næringa, sier forsker<br />
Åsbjørn Karlsen ved<br />
Nordlandsforskning.<br />
I fjor ble det lagt<br />
ned over 12 gårdsbruk<br />
pr. dag her i<br />
landet. Til sammen<br />
satte 4700 bønder<br />
kroken på fjøsdøra<br />
for godt. I Nord-<br />
Norge ble 600<br />
gårdsbruk lagt ned,<br />
og bare i Troms var<br />
tallet 203 bruk.<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001<br />
Hva er det som skjer - er det umulig<br />
å produsere mat i dette landet<br />
og denne landsdelen<br />
Eller er bøndene blitt så opptatt<br />
av å tilpasse seg de ulike tilskuddsordningene<br />
at nytenkning<br />
og oppfinnsomhet på gårdene<br />
rundt omkring er forsvunnet<br />
— Bøndene må bli flinkere å<br />
finne frem til de muligheter gården<br />
gir. De lure bøndene kommer<br />
til å klare seg også i fremtida,<br />
mener landbruksdirektøren i<br />
Troms, Hans Kolbein Dahle. Han<br />
er mye mer optimistisk på vegne<br />
av <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk landbruk enn han var<br />
bare for et års tid sida.<br />
— Gårdbrukerne må venne<br />
seg til å se gården som en bedrift,<br />
og lære seg å bruke vanlige<br />
bedriftsøko<strong>no</strong>miske verktøy og<br />
grep for å legge opp driften.<br />
Dessuten må vi få tilbake in<strong>no</strong>vasjonsvilje<br />
og nytenkning i<br />
næringa. Der var vi mye bedre<br />
for bare et par generasjoner<br />
siden, sier forsker Åsbjørn Karlsen<br />
ved Nordlandsforskning.<br />
— Skylda ligger ikke bare hos<br />
bøndene, men like mye hos videreforedlingsindustrien.<br />
Dersom vi<br />
ikke får nytenkning i industrien<br />
når det gjelder både kvalitet og<br />
produktutvikling, makter ikke<br />
bøndene alene å heve lønnsomheten,<br />
sier leder Espen Aronsen i<br />
Aron Mat AS.<br />
Alle tre er enige om at det er<br />
fullt ut mulig å produsere mat i<br />
landsdelen, dersom hele produksjonskjeden<br />
legger seg i selen.<br />
Forutsetningen er at tilskuddsordningene<br />
ikke blir sovepute -<br />
slik de har vært de siste 25 årene.<br />
Sats på kvalitet og spesialteter -<br />
og ikke la alt gå i samme produksjonsmølla,<br />
er oppskrifta. ■<br />
Arne R. Hole
LANDBRUKSMARKEDET 17<br />
Mediestyrt matvareklaging:<br />
Kvaliteten ikke tema<br />
Mens vi her i Norge<br />
aldri har brukt så lite<br />
av lønna vår til mat,<br />
fokuserer <strong>no</strong>rske riksmedier<br />
på hvor dyr<br />
maten er. I forhold til i<br />
utlandet, selsagt.11,6<br />
prosent av lønna går<br />
til matbudsjettet - det<br />
er et historisk lavmål.<br />
Likevel er mediene<br />
opptatt av at maten<br />
er for dyr, og sammenligner<br />
med land<br />
"som det er naturlig å<br />
sammenligne oss<br />
med". Men kvaliteten<br />
på maten er det lite<br />
fokus på.<br />
At vi har et høyere lønns- og prisnivå<br />
generelt enn i samtlige land<br />
vi sammenligner med, kommer<br />
ikke til uttrykk. Om vi tar slike<br />
hensyn, er det slik at innbyggerne<br />
i landene vi sammenligner<br />
med, må arbeide lenger<br />
enn oss for å få råd til den samme<br />
matvarekurven<br />
Men det er faktisk ikke bare<br />
mediene sin skyld. Også offentlige<br />
etater må ta skylden for den<br />
ensidige fokuseringen på pris.<br />
Sist var Statistisk Sentralbyrå<br />
ute med en statistikk som viser<br />
at maten er 62% dyrere i Norge<br />
enn EU-gjen<strong>no</strong>msnittet.<br />
Og her var prisene kun justert<br />
for valutakursene, og ikke<br />
etter gjen<strong>no</strong>msnittlig lønns- og<br />
kostnadsnivå.<br />
I Sverige var matvareprisene<br />
40% dyrere enn gjen<strong>no</strong>msnittlig<br />
EU-nivå - altså 22 %<br />
billigere enn i Norge.<br />
Men - av pressemeldingene<br />
går det ikke frem at samtidig tjener<br />
svenskene i gjen<strong>no</strong>msnitt<br />
35% mindre enn oss.<br />
I paksis vil det si at for en<br />
svensk husholdning er maten<br />
faktisk dyrere enn for den <strong>no</strong>rske.<br />
Og dette var før utslaget av<br />
den <strong>no</strong>rske momshalveringen av<br />
matvarer.<br />
Forsker Lars Svenneby i SSB<br />
innrømmer at dette er et problem,<br />
men forsvarer likevel SSBs tall.<br />
— Dette er en type undersøkelse,<br />
skulle vi ta hensyn til<br />
gjen<strong>no</strong>msnitlig lønnsnivå også,<br />
ville det bli en annen undersøkelse.<br />
Jeg skal imidlertid innrømme<br />
at i pressemeldinga vi<br />
sendte ut, burde disse forbeholdene<br />
være tatt, sier han.<br />
At gjen<strong>no</strong>msnittlig lønnskostnader<br />
i EU trekkes kraftig<br />
ned av lavkostland som f.eks<br />
Hellas og Portugal, forteller heller<br />
ikke undersøkelsen <strong>no</strong>e om.<br />
Dette er land hvor husholdningene<br />
bruker over 20% av lønningene<br />
til mat - tross lave priser<br />
etter <strong>no</strong>rsk målestokk.<br />
Resultatet av denne ensidige<br />
sammenligningen mellom prisnivå<br />
justert for valutakurser, er<br />
at vi får ei fokusering på lav pris,<br />
istedet for på det som egentlig<br />
burde være tema: Hvilken<br />
kvalitet holder den maten vi<br />
kjøper i butikkene. ■<br />
Hva har VG funnet ut at matvareprisene<br />
er i Norge i dag - sammenliknet<br />
med utlandet - og hvem er billigst av<br />
kjedene På bildet VG-ledelsen i samrøre<br />
med kjederepresentantene.<br />
ØNSKETENKNING<br />
Solen henger der som et løfte om ren og<br />
fornybar energi. Men til nå har den vært<br />
utenfor rekkevidde. Ren, men altfor dyr energi.<br />
Så spørsmålet blir: skal vi utforske solen videre,<br />
eller skal vi bare glemme heleutfordringen<br />
PROFITT ELLER PRINSIPPER<br />
Det er egentlig ikke <strong>no</strong>e alternativ å gi opp å<br />
forske på alternative energikilder. For å holde<br />
tritt med verdens stadig økende etterspørsel<br />
etter energi, er det helt nødvendig for oss i<br />
Shell å forske videre på fornybare energikilder<br />
ELLER VIRKELIGHET<br />
som sol-, bio- og vindenergi. Vi har etablert<br />
Shell International Renewables med en<br />
grunninvestering på omlag 3,7 milliarder<br />
<strong>no</strong>rske kroner for å utforske de kommersielle<br />
mulighetene på disse områdene. Dette er en<br />
ER DET MULIG Å VELGE<br />
del av vårt engasjement for en bærekraftig<br />
utvikling hvor øko<strong>no</strong>mi, miljø og sosialt ansvar<br />
må tas hensyn til. Med slike konkrete mål og<br />
investeringer, kan solens energi bli mer enn<br />
bare ønsketenkning.<br />
VI VIL GJERNE HA INNSPILL FRA DEG. VENNLIGST TA KONTAKT MED AS NORSKE SHELL PÅ VÅRE INTERNETT SIDER: WWW.SHELL.NO.<br />
DU KAN OGSÅ SKRIVE TIL AS NORSKE SHELL, V/INFORMASJONSDIREKTØR EINAR KNUDSEN, POSTBOKS 40, 4098 TANANGER.<br />
(Ethvert Shell-selskap er en selvstendig enhet. I denne an<strong>no</strong>nsen viser ordene “Shell”, “vi”, “oss” og “vår” i visse tilfeller til Royal Dutch/Shell Group som helhet, og i andre tilfeller til individuelle Shell-selskap.<br />
Likeså henviser Shell International Renewables til de Shell-selskap som individuelt er engasjert i denne type arbeid.)<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
18<br />
LANDBRUKSMARKEDET<br />
Bedre øko<strong>no</strong>misk styring på gården:<br />
Gir mer enn et<br />
vanlig landbruksoppgjør<br />
Bøndene må nå innse at<br />
regnskapsmessig og<br />
driftsmessig oppfølging<br />
av egen gård er redskaper<br />
de må lære seg<br />
å anvende. Norske<br />
gårdbrukere har vennet<br />
seg til litt for store kapitalkostnader.<br />
Lærer de<br />
seg å bruke vanlige<br />
bedriftsøko<strong>no</strong>miske<br />
verktøy kan de finne<br />
svakhetene ved driften<br />
og rette det opp. Det vil<br />
gi dem mer igjen enn et<br />
middels godt landbruksoppgjør!<br />
Det er landbruksdirektøren i Troms,<br />
Hans Kolbein Dahle som fyrer av<br />
denne salven, vel vitende om at ikke<br />
alle gårdbrukerne er enige i dette<br />
utsagnet.<br />
Men Dahle får støtte fra forsker<br />
Åsbjørn Karlsen ved Nordlandsforskning:<br />
— Problemet er måten bøndene<br />
fører regnskapet på - som et<br />
rent skatteregnskap hvor hensikten<br />
kun er å tilfredsstille kemnerens<br />
krav. Noe godt analyseredskap<br />
for gårdsbedriften er det ikke.<br />
Men det skal i sannhet sies at her<br />
har bøndene fått liten støtte fra<br />
fagmiljøet.<br />
Den tradisjonelle landbruksøko<strong>no</strong>mutdanninga<br />
har ikke fulgt med i<br />
timen, og har ikke klart å omstille<br />
seg slik at de kan være til støtte for<br />
bøndene.<br />
Jeg er sikker på at vi med det fagmiljøet<br />
vi har i Nord-Norge ville kunne<br />
gjort en utmerket jobb blant annet<br />
på dette området, dersom vi hadde fått<br />
muligheter til det, mener Karlsen.<br />
Hans Kolbein Dahle mener en<br />
fordel ved at bøndene lærer seg rengnskaps-<br />
og driftsanalyse, er at de da<br />
kan se mulighetene.<br />
— Jeg er klar over at mange<br />
bønder er uenige med meg - det<br />
viser seg gang på gang når vi møtes<br />
og tar opp dette temaet. Men det<br />
viser seg at dersom vi går skikkelig<br />
inn i problematikken, må de til<br />
slutt innrømme at jeg har et poeng,<br />
sier han.<br />
— For selv om driften av en gård<br />
er forskjellig fra en hvilken som helst<br />
bedrift, så er det en del ting som er<br />
universelle.<br />
Blant annet kapitalinvesteringer,<br />
og å legge opp driften slik at man<br />
får best mulig uttelling på de ressurser<br />
man rår over. Her har hverken <strong>no</strong>rske<br />
eller <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske bønder vært flinke<br />
<strong>no</strong>k.<br />
Dahle får igjen støtte av Åsbjørn<br />
Karlsen.<br />
— For et par generasjoner siden<br />
var gårdbrukerne i Nord-Norge flinke<br />
til å finne på nye ting, legge om<br />
produksjonen etter hva som var lønnsomt.<br />
Etterhvert har vi fått såkalte<br />
mo<strong>no</strong>kulturer inn på gårdene - hvor<br />
man kun retter seg inn mot en type<br />
produksjon enten det er melk eller<br />
kjøtt, og har mistet evnen til omstilling<br />
og nytenkning. Man kan nesten<br />
si at den nytenkning som har foregått,<br />
har vært å tilpasse produksjonen<br />
slik at man kan hente mest<br />
mulig ut av landbruksoppgjørene.<br />
Det vi trenger er in<strong>no</strong>vasjon, som<br />
heldigvis er på vei tilbake i landbruket.<br />
Vi ser gårdbrukere som ser etter<br />
alternative måter å drive på, og som<br />
ser etter hvordan de kan bruke mer av<br />
gårdens ressurser.<br />
Men bøndene kan ikke være alene<br />
om dette heller - de må ha foredlingssida<br />
med seg. Og det er så smått<br />
i ferd med å skje, forteller Karlsen,<br />
og viser til initiativet fra bønder på<br />
Vestvågøy med et konsept de kaller<br />
for "Lofotmat".<br />
— Her tenker de nytt, og prøver<br />
å skape nisjeproduksjon som vil gi<br />
bedre øko<strong>no</strong>misk uttelling for den<br />
IDEDUGNAD: Bøndene må nå innse at regnskapsmessig og driftsmessig<br />
oppfølging av egen gård er redskaper de må lære seg å anvende, sier landbruksdirektør<br />
Hans Kolbein Dahle.<br />
enkelte. Dette er veien å gå. På kjøttsida<br />
er man i gang, og man er begynt<br />
å komme etter på meierisida. Men vi<br />
må også få slik tenking på grønnsaksida:<br />
Hvorfor skal vi som forbrukere<br />
være nødt til å kjøpe vassne<br />
hurtigsvokste poteter, når vi vet<br />
at det er mulig å produsere delikate,<br />
faste og melen <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk<br />
mandelpotet<br />
Arne Reidar Hole<br />
arhole@world-online.<strong>no</strong><br />
På full fart inn i Tromsgårdbruket:<br />
Gårdsproduksjon og kvalitetsprodukter<br />
— Vi har eksempler på<br />
bønder som videreforedler<br />
hjemme og selger<br />
direkte fra gården, og<br />
på den måten har funnet<br />
sin nisje i markedet..<br />
De produserer alt de<br />
makter, og får omsatt<br />
alt. De tør ikke gå ut å<br />
markedsføre produktene,<br />
rett og slett fordi<br />
de vet at de ikke vil<br />
klare å dekke etterspørselen.<br />
Det gjelder geitbruk,<br />
som yster hjemme,<br />
og det kan være<br />
andre produkter som<br />
selges direkte fra gård.<br />
Dette øker inntjeningen<br />
for gården, og bidrar til<br />
at bøndene får bedre<br />
øko<strong>no</strong>mi. Jeg ser større<br />
vilje til å satse, spesielt<br />
innen småfenæringa -<br />
geit og sau.<br />
Landbruksdirektør Hans Kolbein<br />
Dahle i Troms innrømmer at dersom<br />
vi hadde spurt om utsiktene for<br />
landbruket i landsdelen for et år<br />
siden, ville han ikke hatt et positivt<br />
svar å komme med.<br />
Men nå har trenden snudd.<br />
— Det ser ut til at gårdbrukene<br />
nå tar fatt i nye muligheter, og<br />
at de ikke er så pessimistiske som<br />
bare for et år siden.<br />
Det er mye gledelig som skjer,<br />
og i dag vil jeg si at næringa absolutt<br />
kommer til å klare seg selv<br />
med mindre tilskudd, mener<br />
Dahle.<br />
— Vi ser også at produsenter<br />
har tatt tak og prøver å finne gode<br />
nisjeprodukter. Her i Troms har vi<br />
eksempelvis Aron Mat, som er helt<br />
forbilledlig. Ved å lage ekte tradisjonelle<br />
produkter som pinnekjøtt,<br />
spekelår og lammerull<br />
på gammelmåten, har de truffet<br />
et behov hos forbrukeren som<br />
forbrukeren er villig til å betale<br />
for. Nøkkelordet er kvalitet og<br />
pålitelighet - forbrukerne stoler<br />
på en produsent som Aron Mat.<br />
En kar som Espen Aronsen<br />
har gjort mye for landbruket i<br />
distriktet i det siste. Jeg opplever<br />
han som en stor inspirator, som<br />
med sin entusiasme og sine<br />
ideer klarer å tenne gårdbrukerne<br />
på en helt annen måte enn<br />
oss i landbruksforvaltninga.<br />
Det er ikke verst attest å få fra<br />
landbruksdirektøren!<br />
Dahle mener også å se tendenser<br />
til at flere undersøker mulighetene<br />
for å slakte selv - og at vi<br />
om <strong>no</strong>en år vil få flere mindre<br />
distriktsslakterier, som leverer<br />
kjøttet til nisjeprodusenter til<br />
høyere priser enn de store bulkprodusentene<br />
klarer.<br />
— Har landbrukssamvirket<br />
og de større private produsentene<br />
vært for opptatt av å konkurrere<br />
om å komme inn i kjedene med<br />
lave priser, fremfor å fremheve<br />
kvalitet<br />
— Det kan se slik ut, mener<br />
Dahle. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
LANDBRUKSMARKEDET 19<br />
Bøndene blir kreative<br />
GJØR NOE NYTT: Kvalitetsmat basert på lokalt råstoff gir fremtidsmuligheter.<br />
Bildet er fra Aron Mat AS i Grøtfjord på Kvaløya,utenfor Tromsø,<br />
som lager høyt etterspurt pinnekjøtt for hele Norge. I år skal håndsyes 95<br />
tonn lammerull ved bedriften.<br />
Fjøset kommer neppe<br />
til å merkes med AS i<br />
fremtiden, slik forskningleder<br />
Odd Jarl<br />
Borch i Nordlandsforskning<br />
antydet for<br />
temmelig nøyaktig et<br />
år siden her i<br />
NæringsRapport. Men<br />
vi kommer til å se nye<br />
driftsformer som tar<br />
mønster fra næringslivet,<br />
med samdrifter<br />
og mer oppfinnsomhet<br />
og in<strong>no</strong>vasjon.<br />
Det spår forsker Åsbjørn Karlsen<br />
i Nordlandsforskning. Han er den<br />
forskeren ved Nordlandsforskning<br />
som har fått oppgaven å analysere<br />
brukene i Tine Nord-Norges<br />
distrikt for å finne ut litt om årsakene<br />
til variasjonen i inntjeningen<br />
på bruk som ellers er sammenlignbare.<br />
— Det er klart at det må<br />
være en årsak til at bruk<br />
som har ellers like vilkår, kan<br />
variere med opptil 90-100 000<br />
kroner i dekningsbidrag! Det<br />
betyr at det er <strong>no</strong>en som driver<br />
fullstendig galt!<br />
Sier Karlsen om et av funnene<br />
de har gjort i forskingsprosjektet.<br />
I prosjektet skal man også<br />
se på betydningen industrien, i<br />
dette tilfellet Tine og Gilde, har<br />
for utviklinga i primærproduksjonen<br />
på gården, og finne frem<br />
til samarbeidsstrategier som kan<br />
gi begge parter mer gevinst.<br />
— Men det vil bety at også<br />
industrien er nødt til å tenke alternativt,<br />
og ikke bare se på industriproduksjonen<br />
isolert.<br />
Når vi i fjor antydet aksjeselskapsformen<br />
som en modell<br />
for jordbruket, var det mer for å<br />
antyde at det er andre måter å<br />
gjøre ting på en hva både bønder<br />
og industri har vennet seg til.<br />
Dette er imildertid ikke <strong>no</strong>e tema<br />
- det store temaet nå er alternative<br />
markedsstrategier. I denne<br />
sammenheng er det svært mange<br />
trekk som kan overføres fra et<br />
vanlig aksjeselskap og inn i både<br />
gårdsdrift og landbrukssamvirke,<br />
mener Karlsen.<br />
— Vi ser også på hvordan hele<br />
gården kan utnyttes. I dag ser vi<br />
for eksempel at gårder med<br />
blant annet ressurser i form av<br />
skog og utmarksbeite, kun driver<br />
med melkeproduksjon og<br />
det alene - uten at gårdens øvrige<br />
ressurser utnyttes.<br />
I enhver annen bedrift vil slik<br />
ressurssløsing være helligbrøde.<br />
Hvorfor skal gårdsdrift være et<br />
unntak i så måte<br />
Karlsen mener også å se at<br />
man prøver å tenke nytt i Nordland.<br />
— Bjørn Kjennsli på Vestvågøy<br />
har grepet fatt i problematikken,<br />
og arbeider med et<br />
konsept han kaller "Lofotmat" -<br />
kvalitetsmat basert på lokalt<br />
råstoff og lokale tradisjoner. Det<br />
som trenges i tillegg til in<strong>no</strong>vative<br />
bønder for å få til slike prosjekter,<br />
er et miljø rundt næringa<br />
som kan være med å bygge opp<br />
den kompetansen som skal til.<br />
I dag er kompetansemiljøet for<br />
bundet opp i gamle løseninger og<br />
sannheter. Vi må få utviklet<br />
en moderne landbrukskompetanse<br />
både på øko<strong>no</strong>mi og lønnsomhet<br />
og på marked og videreforedling.<br />
In<strong>no</strong>vasjon kaller de<br />
det i vanlig næringsliv.<br />
Vi trenger mer in<strong>no</strong>vasjon både<br />
på gårdene, i videreforedlingsleddene<br />
og i støtteapparatet! ■<br />
Arne R. Hole<br />
arhole@world-online.<strong>no</strong><br />
Gikk ikke!<br />
Organiser gården som aksjeselskap, og det vil gå<br />
så meget bedre! Joda, dette har faktisk vært tanker<br />
som har gjort seg gjeldende på vegne av <strong>no</strong>rsk<br />
jordbruk. Men aksjeselskapsmodellen har ikke<br />
vært vellykket der man har prøvd den. Siste eksemepel<br />
her i landet er Nordstu Koppang Sameie i<br />
Storelvdal i Østerdalen, som nå legger inn årene<br />
etter 25 års drift.<br />
Eller rettet - legger om til<br />
produksjon hvor askjeselskapsmodellen<br />
kan passe.<br />
Med 55 melkekyr på båsen<br />
er Nordstu-Koppang største<br />
melkeprodusenten i Hedmark.<br />
— Det er likevel ikke mulig å<br />
få balanse i regnskapet med melkeproduksjon.<br />
Derfor legger vi om<br />
fra melk til korn. Til<br />
høsten går buskapen til slakteriet,<br />
og to av tre ansatte blir sagt opp,<br />
forteller gårdsbestyrer Jo<br />
Dalseg til NæringsRapport.<br />
Gården eies av en skipsrederfamilie,<br />
og alle som arbeider på gården<br />
er ansatt. Dalseg er en<br />
av dem - han har vært på gården i<br />
22 år.<br />
— Da jeg begynte var det mulig<br />
å drive med balanse, men rammevilkårene<br />
for melkedrift har forverret<br />
seg radikalt de siste to årene.<br />
Eneste årsaken til at vi fremdeles<br />
har melkeproduksjon her<br />
i landet, må være at det legges<br />
ned kollossalt med gratisarbeid<br />
på gårdene.<br />
Når man skal betale ansatte for<br />
den jobben de gjør, går ikke driften<br />
engang i balanse. Derfor sender<br />
vi dyrene til slakteriet og forbereder<br />
omlegging til kornproduksjon<br />
med bare en ansatt, forteller<br />
han.<br />
Det kan også være at gården<br />
finner frem til lønnsomme nisjeprodukter<br />
i tillegg. Med korn istedet<br />
for kyr vil gårdsbestyreren ha<br />
større muligheter til å arbeide med<br />
alternativ inntjening på gården. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
20<br />
LANDBRUKSMARKEDET<br />
Arons lammerull landet rundt<br />
Ikke <strong>no</strong>k med at<br />
han hentet hjem<br />
NM-tittel i pinnekjøtt<br />
i fjor og slo<br />
vestlendingene så<br />
det suste, men han<br />
omtales også som<br />
en av Troms-jordbrukets<br />
største<br />
inspiratorer av<br />
landbruksdirektøren.<br />
Men Espen<br />
Aronsen, daglig<br />
leder i Aron Mat AS,<br />
er i øyeblikket mer<br />
opptatt av Yttersia<br />
Næringsforening.<br />
Og varemerket<br />
Yttersia. Og et markeds<br />
og utviklingsprosjekt<br />
for produkter<br />
fra varemerket<br />
Yttersia. For å øke<br />
foredlingsgraden av<br />
råvarer fra yttersida,<br />
og for å øke<br />
verdiskapinga i alle<br />
ledd.<br />
— Vi har mye å hente ved å satse<br />
på nisjeprodukter, ikke bare lokalt<br />
men på landsbasis. Når det gjelder<br />
matvarer, produseres 95 %<br />
av det som omsettes her i landet<br />
som bulk - alstså ren masseproduksjon.<br />
Går vi til Tyskland,<br />
produseres og selges 80% av<br />
matvarene som bulk, mens<br />
resten foredles som nisjeprodukter.<br />
Og verdien av nisjeproduktene<br />
er like stor som<br />
verdien av bulkproduksjonen.<br />
Her i Norge har vi unike muligheter<br />
til å gjøre det like godt som<br />
i Tyskland.<br />
Vi har ren natur, vi har topp<br />
råvarer og vi har oversiktilige<br />
forhold slik at det er lett å spore<br />
produktene og kvaliteten i primærproduksjonen.<br />
Aronsen levner ikke tvil om at<br />
dette er <strong>no</strong>e han tror på. Allerede<br />
nå har Aron Mat opplegg for sporbare<br />
produkter i sin produksjon.<br />
— Kunden skal vite hvor<br />
lammet er født, hvor det har<br />
beitet og hva bonden som har<br />
levert det heter og hvor gården<br />
ligger.<br />
Om kunden vil, skal han få<br />
besøke gården der maten kommer<br />
fra! sier han.<br />
Men altså: Yttersia.<br />
Varemerket er klart. Men en del<br />
utviklingsarbeid - pionerarbeid -<br />
må til. Dette har man søkt om<br />
SND-midler til.<br />
— Vi ønsker å se mat fra<br />
yttersida under ett, enten det er fisk<br />
eller kjøtt. Yttersida Næringsforening<br />
består av aktører både fra<br />
landbruket og fiskeriene, men vi<br />
sliter med å få til samarbeide med<br />
fiskerisida i verdiskapingsprogrammet.<br />
Fordi oppbygging<br />
av markedsføring er en del av<br />
dette utviklingsprosjektet, henviser<br />
fiskerimyndighetene til<br />
Eksportutvalget for fisk, og vil<br />
ikke påta seg sin andel. Mens<br />
jordbrukssida av programmet<br />
er velvillig.<br />
Næringsforeninga omfatter<br />
næringsorganisasjoner og bedrifter<br />
i området fra Ersfjorden og <strong>no</strong>rdover<br />
øyriket i Tromsø kommune,<br />
til og med Tromsø-delen av<br />
Rebbenesøya. I tillegg til Aron<br />
Mat, er også Tromsdalen Fisk AS<br />
(Ersfjorden) med, det samme er<br />
Joh. H. Pettersen AS i Kvaløyvågen<br />
og Tromvik Fiskeindustri.<br />
Også bønder og bondeorganiasjoner<br />
er potensielle medlemmer i<br />
foreninga.<br />
I søknaden fremheves det:<br />
— Potensielle merkevarer<br />
har vi, vi har bare ikke merket<br />
dem ennå.<br />
— Målet er at vi skal komme<br />
inn med et flott Yttersia-torg i en<br />
av de store matvarebutikkene i<br />
Tromsø. COOP obs! vil være et<br />
utmerket sted for oss - der vil vi<br />
kunne treffe svært mange kunder<br />
på et sted.<br />
Jeg håper at dette kan bli sett<br />
på som et pilotprosjekt, som også<br />
TENKTE NYTT OG FIKK DET TIL: Espen Aronsen vet hva han driver med - det har han bevist i sin bedrift Aron<br />
Mat AS. Her med heder og ære, medaljer og pokalen fra fjorårets NM i pinnekjøtt, som bedriften vant. Norges beste<br />
pinnekjøtt produseres på Kvaløya!<br />
kan danne mønster for primærnæring<br />
og matproduksjon i andre<br />
deler av landsdelen og landet.<br />
Imens håper vi at vi skal få de<br />
omsøkte knappe halvannen millionen<br />
over de tre prosjektårene, sier<br />
Espen Aronsen.<br />
Hele dette merkevareprosjektet<br />
har ei total kostnadsramme på<br />
vel 3 mill kroner over 3 år, derav<br />
Vi bygger og vedlikeholder “riksveiene“ i kraftforsyningen<br />
– nasjonalt og internasjonalt<br />
Vi tilbyr: – kraftlinjer<br />
– master for telekommunikasjon<br />
– montasje av fiberkabel – stålkonstruksjoner<br />
– spesialløft med helikopter – betongrehabilitering<br />
– rassikring – nettoverbygg for avfallsdeponier<br />
– spesialtransport på vei, sjø og jernbane<br />
er vel 1,6 mill egeninnsats/egenkapital<br />
mens man altså søker SND<br />
om resten. ■<br />
Statnett Entreprenør AS Hovedkontor Statnett Entreprenør Sør Statnett Entreprenør Nord Transportavdelingen<br />
http://www.sne.<strong>no</strong> Noreveien 22 Prestegårdsskogen Karivollveien 90 Jacob Borchsgate 6<br />
Pb. 5805 Majorstua Pb. 114 Pb. 10 Brakerøya, Pb. 568<br />
0308 OSLO 4791 Lillesand 7221 Melhus 3002 Drammen<br />
Tlf. 22 52 70 00 Tlf. 37 26 81 00 Tlf. 72 87 92 00 Tlf. 32 24 68 40<br />
Fax: 22 52 71 80 Fax: 37 26 81 01 Fax: 72 87 92 01 Fax: 32 24 68 45<br />
Arne R. Hole<br />
arhole@world-online.<strong>no</strong><br />
Fakta om Aron Mat AS:<br />
• Startet for 11 år siden av Tor<br />
Aronsen og sønnen Espen, med<br />
de to som eneste aksjonærer.<br />
• De to eier i dag 50,2 % av aksjene,<br />
mens seks andre personer, deriblant<br />
tre gårdbrukere, eier resten<br />
• Omsatte i 1994 for 1,8 millioner<br />
kroner, i 2000 for 10 millioner og<br />
regner å komme opp i 13 millioner<br />
i omsetning i år.<br />
• Vant i fjor kjøttbransjens prestisjekonkurranse<br />
"NM i pinnekjøtt",<br />
og kan dermed reklamere med at<br />
de lager Norges beste pinnekjøtt.<br />
• Sysselsetter ca 20 personer, fordelt<br />
på 13 fulle årsverk<br />
• Vil i år produsere 95 tonn håndsydd<br />
lammerull, 15 tonn<br />
pinnekjøtt, 15 tonn bacon, 10 tonn<br />
fenalår.<br />
• Har avtale om levering av 1500<br />
lam til årets produksjon - hvert<br />
lam skal være sporbart til hjemstavnsgård!<br />
• Vil betale 3 kroner mer pr. kg<br />
levert lammekjøtt enn bøndene<br />
får gjen<strong>no</strong>m annen produksjon.<br />
• Er lokalisert i Grøtfjord og Blåmannsvika<br />
på yttersida av Kvaløya<br />
i Tromsø kommune.<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
KRAFTMARKEDET 21<br />
Finsk kraft-sisu<br />
Ishavskraft i spann<br />
med finsk kraftgigant<br />
Da lokale elverk etablerte<br />
Ishavskraft A/S i<br />
det åpne kraftmarkedet<br />
var mange skeptisk.<br />
Men det var før<br />
den finske energigiganten<br />
Fortum Energy<br />
House kom inn som<br />
en strategisk samarbeidspartner<br />
og medeier.<br />
Et år etter at finlenderne overtok<br />
49 prosent av Ishavskraft A/S<br />
mener administrerende direktør<br />
Harriet Hagan at selskapet hun<br />
leder har fått full klaff med sin nye<br />
medeier.<br />
– Fortum har vist seg å være<br />
svært positivt for Ishavskraft. Ingen<br />
tvil. Faktisk har Fortum fått en<br />
langt viktigere og mer positiv rolle<br />
enn det jeg egentlig hadde turt<br />
å håpe på, sier Hagan.<br />
Lokalt selskap<br />
Da Fortum entret banen og kjøpte<br />
seg inn i Ishavskraft var daværende<br />
styreleder i Ishavskraft Tor<br />
Emaus svært godt fornøyd. Ikke<br />
bare slo han fast at aksjonærene i<br />
Ishavskraft hadde oppnådd en «god<br />
pris», uten å ville tallfeste hva finlenderne<br />
hadde betalt. Samtidig<br />
understreket Emaus at millionene<br />
som skiftet eier ikke har vært det<br />
viktigste.<br />
- Vi har vært opptatt av å<br />
finne en sterk samarbeidspartner<br />
som kan tilføre selskapet<br />
strategiske verdier og utvikling.<br />
I tillegg har vi jobbet ut fra at<br />
den strategiske endringen skal<br />
sikre selskapet en regional forankring<br />
også inn i framtiden, sa<br />
Emaus.<br />
Så langt tyder mye på at han<br />
FORNØYD: Direktør i Ishavskraft Harriet Hagan og tidligere styreleder Tor Emaus fikk samarbeidspartneren de<br />
ønsket til Ishavskraft A/S. Etter ett år etter at finske Fortum ble medeier er fortsatt ledelsen i Ishavskraft like fornøyd.<br />
og styret traff godt i valget av samarbeidspartner.<br />
Ishavskraft kan vise<br />
til pene resultat og Fortums tilstedeværelse<br />
gjør at Ishavskraft neppe<br />
er <strong>no</strong>e hett oppkjøpsobjekt.<br />
Vakte oppsikt<br />
Da salget til finske Fortum ble offentlig<br />
i fjor sommer vakte det oppsikt<br />
i både det <strong>no</strong>rske og <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske<br />
kraftmarkedet. For Fortum Energy<br />
House var oppkjøpet i Ishavskraft<br />
et første steg inn i det <strong>no</strong>rske kraftmarkedet.<br />
Selskapet er et av Nordens<br />
ledende energiselskap og har hele<br />
energikjeden i sitt produkttilbud.<br />
Det gjelder både kraft og olje som<br />
selges internasjonal industri,<br />
kommuner, olje/energiselskap,<br />
serviceforetak og private kunder.<br />
Omsetningen er på 11 milliarder<br />
euro – eller 88 milliarder <strong>no</strong>rske<br />
kroner. Over 16000 personer<br />
henter sin lønn fra Fortum Energi<br />
House.<br />
Bare el-produksjonen representerer<br />
over 40.000 GWh, <strong>no</strong>e<br />
som utgjør 11 prosent av totalforbruket<br />
i Norden. Salgsporteføljen<br />
er på rundt 45.000 GWh. Under<br />
Fortum Energi House er det syv<br />
selskap som eies helt eller delvis.<br />
Av disse er Ishavskraft et av de<br />
absolutt minste og det eneste i Norge.<br />
Fortum er stor i både Sverige<br />
og Danmark. Birka Energi, en av<br />
Sveriges store energiselskap hvor<br />
Fortum eier 50 prosent, er blant<br />
annet et av Fortums brohoder inn<br />
i det svenske energimarkedet. I tillegg<br />
er Fortum i dag også aktør i<br />
Nordsjøen med fra fem til 12 prosents<br />
eierandeler i viktige felt som<br />
Heidrun, Brage og Åsgård.<br />
Strategisk<br />
– Vi har fått en strategisk samarbeidspartner<br />
med store dimensjoner.<br />
De uttalte at de ville bruke<br />
Ishavskraft for å få et fotfeste i<br />
Norge. Det har vi opplevd at de har<br />
stått ved, sier Ishavskrafts administrerende<br />
direktør.<br />
Hun er godt fornøyd med det<br />
Ishavskraft sitter tilbake med etter<br />
et år i spann med Fortum. Men hun<br />
tror at også Fortum har fått <strong>no</strong>e<br />
tilbake.<br />
– Fortum har brukt vår kompetanse<br />
i Norge. Ved flere anledninger<br />
har vi deltatt på samme side<br />
av bordet når Fortum har gjort<br />
framstøt mot markedet på <strong>no</strong>rsk<br />
side. Vi har sett at vi har hatt <strong>no</strong>e<br />
å bidra med, mener Hagan.<br />
Samtidig har Ishavskraft fått<br />
tilført kompetanse, ikke minst i<br />
jobben mot større kunder. Direktøren<br />
mener at Fortum har gitt<br />
Ishavskraft et fundament til å kunne<br />
takle en tilspisset konkurransesituasjon.<br />
– Jeg ser lyst på framtiden,<br />
sier Hagan.<br />
Mot alle odds<br />
Da Ishavskraft ble etablert av lokale<br />
energiverk skjedde det til sterk<br />
skepsis fra forståsegpåere i markedet.<br />
Da selskapet også kastet seg<br />
inn krafthandel skjedde det mot<br />
alle odds.<br />
– Det handler om å være dyktig<br />
i markedet og posisjonere seg<br />
riktig. Så langt kan vi vel si at vi<br />
har lyktes rimelig bra, mener Harriet<br />
Hagan.<br />
Et resultat før skatt i 2000<br />
på nær 15 millioner kroner i<br />
et selskap med 11 ansatte lar seg<br />
høre. Det selv om resultatet<br />
er fem millioner dårligere enn<br />
året før.<br />
– Resultatet avspeiler et tøffere<br />
marked hvor marginene blir<br />
lavere. Likevel har vi et godt resultat<br />
– kanskje et av de bedre selv<br />
på landsbasis, konkluderer Harriet<br />
Hagan. ■<br />
Jarle Mjøen<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
22<br />
Scanwafer II<br />
Vi gratulerer selskapet med byggetrinn II<br />
Multirør AS - et selskap i Miras-gruppen: Antall ansatte 24, over 60 ajourførte sveisesertifikat innenfor sort stål, rustfritt/syrefast og<br />
titan. Har eget hvitt verksted på 250 m 2 med 20t kran for bearbeiding av hvite materialer. Totale verkstedarealer/kontorer/velferd ca.<br />
1800 m 2 . Leverer røranlegg innenfor industri, fjernvarme, kraftverk, vannverk og offshore. Beliggenhet i Mo Industripark.<br />
Til Scanwafer II i Glomfjord har<br />
vi levert og montert alt av<br />
prosessledninger og utstyr<br />
rundt disse.<br />
Dette innenfor:<br />
• Varmeanlegg<br />
• Sanitæranlegg i velferdsanlegg<br />
• Gass og trykkluft<br />
• Syre/lutanlegg<br />
• Slurryanlegg<br />
• Kuldeanlegg<br />
• Støvsugeranlegg<br />
Scanwafer valgte <strong>no</strong>k en gang Nordia AS<br />
til å innrede nybygget. Vi har levert og montert:<br />
Tettvegger, glassvegger og himlinger.<br />
Vi takker for oppdraget og ønsker lykke til med nybygget.<br />
Terminalveien 10,<br />
Postboks 405, 8001 Bodø<br />
Telefon: 75 55 10 50<br />
Telefax: 75 55 10 70<br />
Vi har som HMS rådgivere<br />
i prosjektet bidratt til å skape helsefremmende<br />
og ergo<strong>no</strong>miske arbeidsplasser.<br />
Ergokonsult AS<br />
Paradisallen 18 ,5232 Bergen<br />
Tlf. 55 92 45 40, Fax 55 92 45 41<br />
Internett : www.ergokonsult.com • E post: Aase.Rokne@ergokonsult.com<br />
Vi har levert ventilasjonsanlegg til<br />
renrom, -fabrikkhall, -kontor og garderobefløy<br />
samt separate avsug fra maskiner.<br />
ABB Miljø AS<br />
Gidsken Jakobsensvei 22, 8037 Bodø<br />
Tlf: 75 55 11 50, Fax: 75 55 11 51<br />
Internett: www.abb.<strong>no</strong><br />
E-post: joran.marthinussen@<strong>no</strong>.abb.com<br />
Vi takker for oppdraget med<br />
planløsning av kantinen, samt levering og montering<br />
av kantineutstyr. Lykke til med nybygget!<br />
avd. Bodø: Sjøgata 22, 8006 Bodø<br />
Telefon: 75 52 05 33<br />
Telefaks: 75 52 24 52<br />
E-mail: <strong>no</strong>rrona@c2i.net<br />
Vi gratulerer med nybygget<br />
og takker for oppdraget med maler- og<br />
byggtapetserarbeidene!<br />
Vi har levert og montert<br />
deler av automasjonsanlegget<br />
Vi gratulerer Scan Wafer II med<br />
det nye anlegget og takker for oppdraget!<br />
Vi har levert og montert<br />
aluminiumsvinduer og fasader!<br />
Vi takker for et godt samarbeid!<br />
Vi har levert<br />
bærende takplater til Scanwafer II.<br />
Postboks 63, 7321 Fannrem,<br />
Telefon: 72 48 65 30, Telefaks: 72 48 65 80<br />
E-mail: eplater@euro-plater.com<br />
Prosjektering og leveranse av<br />
slurry mikse- og distribusjonsanlegg.<br />
Produksjonsutvikling<br />
Siviling. Lasse Buvik<br />
Tlf. 755 85 680<br />
Faks. 755 85 681<br />
lasse@produksjon.<strong>no</strong><br />
Tjen penger til jul!<br />
Lettsolgt avisprosjekt i NæringsRapport med utgivelse til jul.<br />
Se an<strong>no</strong>nse side 15<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
Scanwafer II<br />
23<br />
Vi har erfaring<br />
og kompetanse<br />
til å ivareta:<br />
• Levering<br />
• Frakt<br />
• Prosjektering<br />
Stadig flere byggherrer velger betongelementer i<br />
yttervegger fremfor tradisjonelle byggematerialer.<br />
Fordeler med betongelementbygg:<br />
• Konkurransedyktige priser<br />
• Lave vedlikeholdskostnader<br />
• Bestandig mot mekanisk belastning<br />
• Energibesparende<br />
• Økt brannsikkerhet<br />
• Kort byggetid<br />
7863 Overhalla • Tlf. 74 28 28 84 • Fax. 74 28 29 84<br />
E-post: ocem@ocem.<strong>no</strong> • www.ocem.<strong>no</strong><br />
J.O. Bretteville har levert 12 stk. lavtbyggende<br />
løftebord med tilt, for riktig ergo<strong>no</strong>misk arbeidsforhold<br />
Vi takker for oppdraget<br />
Hovedkontor:<br />
Avd. Bergen<br />
Nye vakåsvei 56, 1378 Nesbru Solheimsgaten 72<br />
Telelfon: 66 85 25 00 Telefon: 55 20 06 30<br />
Telefaks: 66 85 25 10 Telefaks: 55 20 20 56<br />
E-post: mail@job.<strong>no</strong> E-post: bergen@job.<strong>no</strong><br />
Hydro Gas and Chemicals AS, Postboks 23, Haugenstua, 0915 Oslo<br />
Tlf. 22 10 64 10 - Fax: 22 68 62 21 - www.hgc.hydro.<strong>no</strong><br />
Din partner for fremtiden innen:<br />
Leveranser av gass og kjemikalier • Utstyr • Tjenester<br />
Vi takker<br />
for oppdraget!<br />
Vi takker for<br />
tilliten og gratulerer<br />
med<br />
nybygget!<br />
Vi takker for oppdraget!<br />
Telefon: 32 16 18 20, Telefaks: 32 15 75 68, E-mail: mail@tronrud.<strong>no</strong><br />
www.tronrud.<strong>no</strong><br />
Stålfjæra 23<br />
0975 oslo<br />
Telefon :<br />
23 33 89 00<br />
Internett:<br />
www.artech.<strong>no</strong><br />
Vi og Thorlag AS takker for<br />
oppdragene med å konstruere og produsere<br />
3 av produksjonslinjene, samt<br />
datafangstsystemet, som skal dokumentere<br />
kvaliteten på deres produkter.<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
24<br />
ScanWafer AS har inngått en kontrakt med<br />
Shell Solar B.V., som er en ledende produsent<br />
av solceller. Avtalen gjelder for flere<br />
år. Den <strong>no</strong>rske bedriften produserer multikrystallinske<br />
silisium wafere, som benyttes<br />
i den internasjonale solcelleindustrien.<br />
Scanwafer II<br />
ScanWafer har sin produksjon i Glomfjord<br />
i Nordland fylke. Der har bedriften produsert<br />
wafere i fire år. Fabrikken går for full<br />
kapasitet. Til tross for dette kan ikke Scan-<br />
Wafer møte all etterspørsel i markedet. Den<br />
internasjonale solcelleindustrien er i sterk<br />
Vi takker for oppdraget!<br />
vekst, og derfor ferdigstilles nå en ny moderne<br />
fabrikk ved siden av den eksisterende<br />
fabrikken i Glomfjord. Den nye fabrikken<br />
vil firedoble Scanwafers produksjonskapasitet.<br />
Ny produksjonskapasitet blir 40 millioner<br />
wafere, tilsvarende omlag 48MW per<br />
år. Inkludert den nye avtalen med Shell Solar,<br />
har ScanWafer nå en ordrereserve på over<br />
to milliarder kroner. Dette sikrer avsetning<br />
for eksisterende og ny kapasitet i Glomfjord<br />
de nærmeste 4 årene.■<br />
KONSERNLEDELSEN I SCANWAFER: Adm.dir.<br />
Kjell Sundsli, øko<strong>no</strong>misjef Christel Ottesen, fabrikksjef<br />
Svein Are Olsen, tek<strong>no</strong>logidirektør Øivind Gjerstad<br />
og administrasjonssekr. Nina Sperre<br />
Telefon: 67 16 71 00 • www.kinnarps.<strong>no</strong><br />
8150 ØRNES<br />
Telefon: 75 75 41 40<br />
Telefaks: 75 75 48 10<br />
Mobil: 950 47129<br />
416 63618<br />
Vi har levert<br />
og montert alt av ventilasjons-kanaler,<br />
samt montering av alt<br />
luftteknisk utstyr.<br />
Vi takker<br />
for oppdraget!<br />
Vi takker<br />
for oppdraget<br />
og gratulerer med<br />
nybygget!<br />
Vi har utført<br />
følgende arbeider:<br />
• Grunn- og betongarbeider<br />
• Tømmer- og snekkerarbeider<br />
Vi takker<br />
for leveransen av:<br />
* Stålkonstruksjoner<br />
* Betongbrystninger<br />
* Vegger og tak<br />
Telefon 75 56 94 40 - Telefaks 75 56 94 41<br />
E-mail: moldmask@online.<strong>no</strong><br />
Med de beste<br />
ønsker for fremtiden!<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
KRAFTMARKEDET 25<br />
De mest lønnsomme i 2000<br />
Årsresultat i 1000 NOK<br />
2000<br />
Troms Kraft 155467<br />
Salten Kraftsamband 100025<br />
Vesterålskraft Nett 84941<br />
Helgeland Kraftlag 41828<br />
Hadsel Energiverk 33847<br />
Andøy Energi 29794<br />
Bodø Energi 27134<br />
Alta Kraflag 24047<br />
Lofotkraft 24017<br />
Nordkraft 23559<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
Troms<br />
Kraft<br />
størst<br />
I mange sammenhenger - utfordringer<br />
- for nyansatt administrerende i Troms<br />
Kraft, Torvall Lind<br />
De største i 2000<br />
Omsetning i 1000 NOK<br />
2000<br />
Troms Kraft 775662<br />
Helgeland Kraftlag 519983<br />
Salten Kraftsamband 498098<br />
Hålogaland Kraft 236086<br />
Varanger Kraft 225404<br />
Bodø Energi 166748<br />
Nordkraft 156516<br />
Ishavskraft 149165<br />
Narvik Energi 125250<br />
Lofotkraft 115411<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
De mest solide:<br />
Nord<strong>no</strong>rsk<br />
dominans<br />
I listen over landets<br />
kraftselskaper med<br />
høyest bokført egenkapital<br />
i prosent av<br />
totalkapitalen dominerer<br />
<strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kraftselskaper<br />
i år som i<br />
fjor. Det aer imidlertid<br />
de små kraftverkene<br />
som er bunnsolide og<br />
lider av angst mot å ta<br />
opp lån.<br />
Selskapenes soliditet kan være ett<br />
hinder for en nødvendig omstrukturering<br />
i kraftbransjen, men det gir<br />
samtidig selskapene en god<br />
forhandlingsposisjon ved forhandlingsbordet<br />
hvis forhandlingskortet<br />
er brukt riktig. Å tro art selskapene<br />
skal kunne stå i mot utviklingen i all<br />
evighet er neppe realistisk.<br />
Bladet Energi gir årlig ut en<br />
liste over de fleste av landets kraftselskaper<br />
med nøkkeltall for<br />
virksomheten. Vi har supplert listen<br />
med enkelte selskaper som mangler.<br />
I listen over de 10 mest solide<br />
selskapene er fem av ti selskaper<br />
<strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske. Vi lar listen tale for seg<br />
selv.a ■<br />
Norges 10 mest solide kraftselskaper<br />
(Bokført egenkapitalandel i<br />
prosent av totalkapital)<br />
Kraftselskap 2000 1999<br />
Fusa Kraftlag 96,2 96,3<br />
Nordkyn Kraftlag 95,1 94,0<br />
Bindal Kraftlag 94,4 94,9<br />
Repvåg Kraftlag 94,0 92,7<br />
Skånevik Ølen Kraftl. 91,9 --<br />
Loustejok Kraftlag 91,8 93,3<br />
Sør Aurdal Energi 91,6 --<br />
Nord Troms Kraftlag 90,8 93,6<br />
Suldal Everk 90,7 --<br />
Evenes Kraftforsyning 90,6 91,8<br />
Kilde:Bladet Energi/NæringsRapport<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
26<br />
BYGG- OG ANLEGGSMARKEDET<br />
Stø kurs for Malvin<br />
Det familieeide<br />
entreprenørselskapet<br />
Leonhard Nilsen<br />
& Sønner er en<br />
Nord-Norsk gigant.<br />
Fra 1999 til 2000<br />
har selskapet fortsatt<br />
de siste åras<br />
gode tendens, og<br />
LNS fremstår som et<br />
bunnsolid konsern<br />
med mange bein å<br />
stå på.<br />
Andøy-baserte Leonhard Nilsen &<br />
Sønner er Nord-Norges største<br />
anleggsentreprenør, selskapet har<br />
vært gjen<strong>no</strong>m en vellykket satsning<br />
på flere områder og fremstår<br />
som svært vitalt.<br />
SOLID SATSING: Malvin Nilsen i LNS-konsernet slår fast at den tunge satsinga på Svalbard fortsetter. – Satsinga<br />
i Svea er et spennende prosjekt, som skrider frem med full fart, sier Nilsen. (Foto: Alf Ragnar Olsen)<br />
2000 ble et godt år<br />
Administrerende direktør Malvin<br />
Nilsen i Leonhard Nilsen &<br />
Sønner kan konstatere at selskapet<br />
i år 2000 opplevde et godt år.<br />
Omsetninga har økt med 32,3<br />
millioner kroner sammenliknet<br />
med 99 – i 2000 omsatte moderselskapet<br />
Leonhard Nilsen og<br />
Sønner for 144,6 millioner<br />
kroner. I tillegg består konsernet<br />
av flere virksomheter innen byggebransjen.<br />
Elementbygg-fabrikken<br />
Hålogaland Element, Narvik<br />
Betong, Hålogaland Grus og<br />
Betong, samt LNS Store Norske –<br />
som står for virksomheten på Svalbard.<br />
Totalt sett omsetter konsernet<br />
for godt over 200 millioner<br />
kroner, og man sysselsetter drøyt<br />
200 personer.<br />
Ikke opptatt av profitt<br />
Resultatet i moderselskapet Leonhard<br />
Nilsen & Sønner ble til slutt<br />
på 1,8 millioner kroner. Det utgjør<br />
bare 1,2 prosent av omsetninga,<br />
og enkelte vil <strong>no</strong>k mene at selskapet<br />
tjener for lite penger. Malvin<br />
Nilsen er likevel godt fornøyd<br />
med tingenes tilstand.<br />
– Det har aldri blitt betalt<br />
utbytte i selskapet, og vi er ikke<br />
opptatt av å ha et stort overskudd.<br />
Vi tar ut vår lønn, men lar midlene<br />
bli i selskapet. Vi reinvesterer<br />
fortløpende i utstyr og materiell.<br />
Selskapet er solid, slår han fast.<br />
Satsinga på Svalbard fortsetter<br />
etter planen, og LNS Store<br />
Norske har gjort store investeringer<br />
i nytt materiell. Målet<br />
er at denne virksomheta skal<br />
omsette for rundt 30 millioner<br />
kroner på årsbasis.I startfasen<br />
gjør imidlertid investeringene<br />
sitt til at omsetninga blir enda<br />
større.<br />
Bunnsolid konsern<br />
At egenkapitalen er solid er det<br />
ingen tvil om, moderselskapets<br />
EK er på 22,2 millioner kroner.<br />
Den totale kapitalen i selskapet<br />
er på 51,1 millioner kroner, og<br />
med en egenkapitalandel på hele<br />
43,4 prosent kan selskapet med<br />
rette omtales som bunnsolid.<br />
Dette tallet har da også ført<br />
selskapet høyt opp på lista over<br />
landets mest solide entreprenørbedrifter.<br />
I følge ei rankingliste<br />
i magasinet «Byggeindustrien»<br />
er Leonhard Nilsen og Sønner<br />
inne i det gode selskap. Uni Bygg<br />
topper lista med en egenkapitalandel<br />
på 62,6 – mens LNS med<br />
sin egenkapitalandel på 43,4<br />
prosent, ligger på 10. plass.<br />
Mange bein å stå på<br />
Malvin Nilsen styrer det store<br />
Nord-Norske familiekonsernet<br />
med erfaren hånd.<br />
– Vi er som en liten familie,<br />
og selskapet ville ikke hatt en så<br />
solid posisjon uten lojale, kompetente<br />
og produktive medarbeidere,<br />
sier Nilsen.<br />
Produktiviteten er høy. Ser<br />
man på forholdet mellom omsetning<br />
og antall ansatte er tallenes<br />
tale klar. Moderselskapets 118<br />
ansatte produserer i snitt for 1,2<br />
millioner kroner.<br />
Økninga burde fortsette for<br />
LNS-gruppen. Konsernet holder<br />
posisjonen som Nord-Norges<br />
største anleggsentreprenør, og får<br />
stadig flere bein å stå på. LNS<br />
Store Norske er et stort og spennende<br />
prosjekt, Hålogaland Element<br />
et annet. Elementfabrikken<br />
har det travelt, og er blant annet<br />
igang med et stort leilighetsbygg<br />
på Sortland. ■<br />
Alf Ragnar Olsen<br />
KRAFTMARKEDET<br />
Kraftskatt i Nord-Norge:<br />
Rana topper<br />
En rekke kraftkommuner<br />
tjener store<br />
penger på eiendomsskatt<br />
fra kraftselskaper.<br />
Rana topper<br />
listen i Nord-Norge<br />
med cirka 50 millioner<br />
kroner årlig.<br />
Statkraft er den mest betydelige betaler<br />
av eiendomsskatt i Norge. I fjor<br />
fikk betalte statsselskapet i alt 342<br />
millioner kroner i eiendomsskatt. I<br />
tillegg får kommunene også enkelte<br />
andre skatte kroner. Fra Statkraft alene<br />
fikk <strong>no</strong>rd-<strong>no</strong>rske kommuner i år<br />
2000 over 120 millioner korner. Til<br />
sammenlikning betalte Troms Kraft<br />
til sammen vel 30 millioner kroner i<br />
skatt til kommuner i Nord-Norge. ■<br />
Skattevinnerne (i MNOK)<br />
2000 1999 1998 1997<br />
Rana 48,8 49,5 51,2 35,8<br />
Meløy 32,8 33,7 41,7 41,3<br />
Narvik 31,9 32,0 32,5 31,0<br />
Skatt fra Statkraft Kilde: Statkraft<br />
De mest effektive i 2000 I<br />
Driftsmargin<br />
(driftsinnt.i prosnet av omset.)<br />
2000 1999<br />
Nordkraft 39,6 38,7<br />
Rødøy-Lurøy Kraftverk 30,4 21,1<br />
Nord-Salten Kraftlag 29,3 34,0<br />
Lofotkraft 27,2 30,7<br />
Sjøfossen Energi 25,8 29,8<br />
Salten Kraftsamband 23,6 16,5<br />
Meløy Energi 23,3 15,3<br />
Troms Kraft 21,9 19,3<br />
Dragefossen Kraftanl. 19,9 13,0<br />
Hålogaland Kraft 18,4 14,4<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
De mest effektive i 2000 II<br />
Omsetning per ansatt i MNOK<br />
2000<br />
Salten Kraftsamband 2,2<br />
Troms Kraft 2,1<br />
Andøy Energi 2,0<br />
Hålogaland Kraft 1,9<br />
Bodø Energi 1,9<br />
Hadsel Energiverk 1,9<br />
Fauske Lysverk 1,9<br />
Helgeland Kraftlag 1,8<br />
Varanger Kraft 1,7<br />
Meløy Energi 1,7<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
Rene omsetningsselskaper som<br />
Ishavskraft er ikke tatt med i<br />
oversikten.<br />
De mest lønnsomme i 2000<br />
Årsresultat i prosent av omsetning<br />
2000 1999<br />
Vesterålskraft Nett 124,2 4,3<br />
Andøy Energi 79,9 5,5<br />
Hadsel Energiverk 78,4 3,9<br />
Evenes Kraftforsyning 58,4 16,5<br />
Luostejok Kraftlag 39,0 21,4<br />
Alta Kraflag 35,3 29,9<br />
Nord-Troms Kraftlag 31,0 24,9<br />
Rødøy-Lurøy Kraftverk 27,2 19,2<br />
Dragefossen Kraftanl. 21,7 21,4<br />
Sjøfossen Energi 21,0 28,4<br />
Kilde:NæringsRapport<br />
Vesterålskraft Nett topper listen i årsresultat<br />
etter salg av aksjer i Nordkraft<br />
med en gevinst på 87,7 mill.<br />
kroner. Narvik Energi kjøpte dem.<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
OFFSHOREMARKEDET 27<br />
Skål for Hammerfest<br />
I løpet av kort tid vil det bli<br />
både jubelbrus og fest i<br />
Hammerfest. Når Statoil i<br />
løpet av det nærmeste<br />
bestemmer seg for Snøhvit<br />
og byggingen av en landbasert<br />
LNG gassterminal på<br />
Melkøya vil startskuddet gå<br />
det største industrieventyr i<br />
Nord-Norge <strong>no</strong>ensinne. Da<br />
må både Hammerfest og<br />
resten av landsdelen hente<br />
fram det de har av jubelbrus<br />
for her vil det bli<br />
arbeid og penger å tjene i<br />
mange år fremover.<br />
– Vi har <strong>no</strong>tert en kjempeinteresse for Snøhvit<br />
Næringsforening, sier daglig leder, Jan<br />
Egil Sørensen for Hammerfest og omegn<br />
Næringsforening (HONU), som også er<br />
sekretariat for Snøhvit Næringsforening. Bare<br />
i år har vi fått 70 nye medlemmer slik at vi<br />
i dag teller flere enn 200.<br />
Nødvendig posisjonering<br />
Fra flere hold, deriblant NHO i Troms og<br />
Finnmark blir <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske bedrifter oppfordret<br />
til å forberede seg på å ta sin del av<br />
Snøhvit-kaka. Det er begrenset hva næringslivet<br />
i Hammerfest og Finnmark er i stand<br />
til å ta av oppdrag, og det er begrenset hva<br />
som kan lønne seg å bygge opp, spesielt<br />
for anleggsfasen. Derfor er det nødvendig at<br />
næringslivet i hele Nord-Norge ser på mulighetene<br />
for å forberede seg på en utbygging<br />
og konkurrere om oppdrag.<br />
– Vi har god erfaring med en tilsvarende<br />
næringsforening som ble etablert på<br />
Kjellbergodden, sier informasjonssjef i<br />
Statoil i Harstad, Sverre Kojedal. – Derfor<br />
har vi engasjert oss i å få etablert en Snøhvit<br />
Næringsforening, og vi bidrar også øko<strong>no</strong>misk<br />
til driften. Vårt mål er at flest mulig<br />
<strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske bedrifter skal kunne ta del i denne<br />
utbyggingen, og derfor engasjerer vi oss,<br />
sier han.<br />
Ikke lokal gutteklubb<br />
Snøhvit Næringsforening er langt fra <strong>no</strong>en<br />
lokal gutteklubb, men er åpen for medlemmer<br />
blant bedrifter i Troms og Finnmark. Riktig<strong>no</strong>k<br />
har man plassert ”byens store sønn”<br />
Arvid Jensen fra Bedriftskompetanse AS<br />
som styreleder. Alta Næringsforening har<br />
fått sitt styremedlem, og tidligere Siemensdirektør<br />
i Tromsø, nå direktør i Nordlys, Geir<br />
Johansen har også fått sin plass i styret.<br />
En vesentlig oppgave for foreningen er<br />
å sette medlemmene bedre i stand til å konkurrere<br />
om oppdrag. En del ”indremedisinske”<br />
forhold i bedriften blir gjen<strong>no</strong>mgått før<br />
man går løs på de mer alvorlige tema som<br />
kontraktsforhandlinger og lignende. Det er<br />
Snøhvit Næringsforening som står bak leverandørutviklingsprogrammet,<br />
som gjen<strong>no</strong>mføres<br />
av Bedriftskompetanse AS og<br />
Finnmark Bedriftsrådgivning AS. Statoil<br />
som er største operatør på Snøhvit er med<br />
for å gi informasjon om prosjektet og gode<br />
råd for hvordan å komme i håndgrep med<br />
leveranser av varer eller tjenester.<br />
Ser mot Hammerfest<br />
-– Vi opplever også en boom av aktører utenfra<br />
som kommer inn som beilere til lokalt<br />
næringsliv. Det kan være strategisk samarbeid<br />
eller regelrette fusjoner og oppkjøp,<br />
Inntektene av driften av Snøhvit er forventet<br />
å ligge rundt 125 milliarder kroner,<br />
fra anlegget settes i drift som planlagt<br />
i 2006 og til man forventer å ha<br />
tømt reservoarene i 2030.<br />
sier Jan Egil Sørensen i HONU, som selvfølgelig<br />
gleder seg over at Hammerfest igjen<br />
er satt på ”kartet”.<br />
Ettersom Statoil spytter i kassa er det en<br />
overkommelig pris for bedrifter å bli medlem.<br />
Å bli medlem koster i utgangspunktet<br />
en tusenlapp i engangsinvestering, mens man<br />
i tillegg årlig må ut med fra 1000 kroner og<br />
oppover, avhengig av hvor mange ansatte<br />
man har i bedriften. ■<br />
Statoil takler<br />
både fisk og miljø<br />
– Dersom styringsgruppen for Snøhvitprosjektet<br />
aksepterer Regjeringens<br />
forslag til skattelegging<br />
tror jeg prosjektet vil kunne gå i<br />
gang. De miljømessige sidene av<br />
prosjektet skal vi klare av, sier<br />
informasjonssjef Sverre Kojedal i<br />
Statoil Harstad.<br />
Fra flere hold ber man nå om ytterligere utredninger<br />
av de miljømessige konsekvensene av en slik utbygging.<br />
Ikke minst med tanke på konsekvensene i Barentshavet.<br />
Når og hvis LNG-anlegget på Melkøya kommer<br />
i drift i 2006 vil det stå for et CO2-utslipp på 900.000<br />
tonn. Det er to prosent av Norges totale utslipp av<br />
CO2, en type utslipp Norge er forpliktet til å redusere<br />
etter kyoto-avtalen.<br />
SFT, Direktoratet for Naturforvaltning og Norsk<br />
Polarinstitutt har også fått Miljøverndepartementet til<br />
å etterlyse en bredere konsekvensanalyse med tanke<br />
på Barentshavet. Man frykter at et ja til Snøhvit kan<br />
åpne for også annen petroleumsvirksomhet i Barentshavet<br />
uten at nødvendige konsekvenser er grundig<br />
<strong>no</strong>k utredet. Dersom dette skal utredes videre før prosjektet<br />
vil få sitt ”ja” vil det i beste fall mkunne forsinke<br />
utbyggingstakten.<br />
Det man imidlertid har utredet godt <strong>no</strong>k til å skape<br />
fred er forholdene til fisket. Rørledningene som<br />
vil gå fra feltet og inn til anlegget på Melkøya er<br />
såkalt ”overtrålbare”, <strong>no</strong>e som betyr at trålen i<br />
prinsippet ikke skal kunne sette seg fast i disse. Det<br />
vil imidlertid bli brukt stein dor å understøtte og<br />
stabilisere rørledningene, og dette ser man kan<br />
skape problemer. Steinfyllingene vil imidlertid bli<br />
avmerket på kart, slik at det skal være mulig for fiskerne<br />
til å orientere seg om disse områdene.<br />
For oppdrettsnæringen i området tror man ikke<br />
problemene vil være store. Det eneste er om et utslipp<br />
av kondensat skulle forekomme. For å begrense en<br />
slik skade forutsetter man at utsatte områder båndlegges<br />
mot fremtidig etablering av oppdrettsanlegg.<br />
For reindriften er ikke Snøhvit-prosjektet vurdert<br />
som et reelt problem. Det er ingen reindrift på Melkøya,<br />
men derimot på Kvaløya. Eneste problem man<br />
ser er støy i forbindelse med kalving, men man vurderer<br />
ikke dette som problematisk. ■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
28<br />
OFFSHOREMARKEDET<br />
Nord-Norges største industriinvestering:<br />
Litt til ”<strong>no</strong>rd”<br />
- mest til sør!<br />
VIKTIGE ARBEIDSPLASSER: I driftsfasen vil LNG-terminalen<br />
tilføre Hammerfest rundt 180 arbeidsplasser. I tillegg venter man<br />
ringvirkninger av prosjektet som vil sørge for mellom 350 og 400<br />
sysselsatte.<br />
Dersom Statoil og de<br />
øvrige selskapene i<br />
Snøhvit LNG gir klarsignal<br />
for utbygging<br />
vil til sammen 40 milliarder<br />
kroner bli<br />
investert i og omkring<br />
Hammerfest. Prosjekteringsarbeidet<br />
vil settes<br />
i gang umiddelbart,<br />
grunnarbeidene<br />
vil komme i gang neste<br />
år, installasjon av<br />
undervannsinnretninger<br />
fra 2004 og<br />
rørledning fra 2005.<br />
I denne perioden vil<br />
store deler av <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rsk<br />
næringsliv nyte<br />
godt av at gassmillionene<br />
strøs over landsdelen<br />
i det som vil<br />
være Nord-Norges<br />
største industriinvestering<br />
<strong>no</strong>ensinne.<br />
Til nå har Snøhvit-prosjektet vært<br />
”konsulentmat” for en rekke både<br />
private og offentlig konsulent- og<br />
kompetansemiljøer. En konsekvensutredning<br />
er laget av de deltakende<br />
selskap, der en rekke forsknings<br />
og utredningsrapporter danner<br />
grunnlag for belysningen av<br />
alle sider av Snøhvit-prosjektet.<br />
Første oppdrag<br />
Eneste selskap som til nå har vært<br />
i direkte inngrep med utbyggingsplanene<br />
er Barlindhaug Consult/Multiconsult<br />
som har hatt<br />
oppdrag i forbindelse med forprosjekteringen.<br />
Statoil har gitt<br />
oppdraget med forprosjekteringen<br />
til det tyske selskapet<br />
Linde AG, som har fordelt deler<br />
av det til konsulentmiljøet i<br />
Tromsø. Verken hos Barlindhaug<br />
Consult eller hos Statoil er man<br />
villig til å snakke om verdien av<br />
oppdraget. Alle parter har munnkurv,<br />
utover at hele forprosjekteringen<br />
har en verdi på 65 millioner<br />
kroner.<br />
Operatørenes samlede investeringer<br />
i Snøhvit-utbyggingen er<br />
budsjettert til formidable 30 milliarder<br />
kroner. 20 av disse milliardene<br />
er rene utbyggingskostnader<br />
fram til driften kommer i gang i<br />
2006. I tillegg forventer man<br />
betydelige beløp blir reinvestert i<br />
og omkring Hammerfest som en<br />
del av nødvendig infrastruktur.<br />
Inntektene av driften av Snøhvit<br />
er forventet å ligge rundt<br />
125 milliarder kroner, fra anlegget<br />
settes i drift som planlagt i<br />
2006 og til man forventer å ha<br />
tømt reservoarene i 2030.<br />
”Lite” lokalt<br />
De <strong>no</strong>rske vare- og tjenesteleveransene<br />
er for første fase beregnet<br />
til å ligge rundt 10 milliarder kroner.<br />
Av dette beregner man at rundt<br />
600 millioner kroner vil bli handlet<br />
regionalt, altså i Finnmark og<br />
de nærliggende områder. I den store<br />
sammenheng synes de lokale<br />
innkjøpene små, men mesteparten<br />
av investeringene vil være spesialtjenester<br />
og utstyr som ikke kan<br />
leveres lokalt. De regionale leveransene<br />
vil begrense seg til bygg<br />
og anlegg, varehandel, transport<br />
og annen tjenestevirksomhet.<br />
Mange arbeidsplasser<br />
Den totale anleggsperioden fra<br />
igangsetting neste år og fram til<br />
ferdigstillelse i 2006 er forventet<br />
å gi rundt 28.000 årsverk. To tredeler<br />
av dette er knyttet til oppbyggingen<br />
av landanlegget på<br />
Melkøya. Den regionale sysselsettingseffekten<br />
er forventet å gi<br />
fra 100 arbeidsplasser i starten<br />
til 400 når det topper seg i 2005.<br />
I driftsfasen vil LNG-terminalen<br />
tilføre Hammerfest rundt 180<br />
arbeidsplasser. I tillegg venter man<br />
ringvirkninger av prosjektet som<br />
vil sørge for mellom 350 og 400<br />
sysselsatte. I tillegg forventer man<br />
at aktivitetene omkring vil være<br />
en spore til økt næringsutvikling i<br />
en kommune som de siste tiår<br />
har vært offer for fraflytting og<br />
redusert folketall.<br />
Kommunalt press<br />
Det som ser ut til å bli en gullgruve<br />
kan raskt snu seg til en svøpe<br />
for kommunen. Hammerfest kommune<br />
har allerede svak øko<strong>no</strong>mi<br />
og offentlige investeringer basert<br />
på framtidige inntekter kan bli en<br />
utfordring. Statoil har imidlertid<br />
ført en løpende dialog med kommunen,<br />
og vil fortsette denne så lange<br />
prosjektet løper.<br />
Det vil være behov både for å<br />
øke boligbyggingen og foreta<br />
annen arealbruk, og kommunen<br />
må derfor være forberedt på at det<br />
kommunale planarbeidet må<br />
skyte fart for ikke å bli en sinke.<br />
Det kan koste kommunen dyrt i<br />
først hånd, men inntektene fra<br />
prosjektet vil trolig etter hvert sikre<br />
kommunen levelige vilkår.■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
MILJØMARKEDET 29<br />
Tromsø kommune og re<strong>no</strong>vasjonen:<br />
Tette bånd i søppel-samrøre<br />
Re<strong>no</strong>vasjonskontoret i<br />
Tromsø kommune<br />
unngår systematisk<br />
alt samarbeid med<br />
lokale private aktører<br />
på miljø og re<strong>no</strong>vasjonssida.<br />
I stedet har man<br />
spunnet sitt eget nett<br />
av samarbeidspartnere<br />
blant private,<br />
halvoffentlige og<br />
offentlige selskaper.<br />
Dermed har re<strong>no</strong>vasjonskontoret<br />
i Tromsø<br />
kommune satt seg<br />
selv i en situasjon<br />
med overhengende<br />
mistanker om kameraderi.<br />
håndteres.<br />
Fra politisk hold er det bare Fremskrittsparti-representant<br />
Jan Blomseth<br />
som har reagert. Han forlangte at re<strong>no</strong>vasjonssjef<br />
Bård Jørgensen måtte<br />
sparkes for sammenblanding av<br />
forvaltning og forretninger. Resultatet<br />
ble en streng irettesettelse fra ordfører<br />
Hermann Kristoffersen der han fraber<br />
seg politikere som sier opp kommunalt<br />
ansatte gjen<strong>no</strong>m media.<br />
Re<strong>no</strong>vasjonssjefens nærmeste<br />
overordnede, teknisk kommunaldirektør<br />
Per Hareide forsvarte også Bård<br />
Jørgensen. Dermed er den <strong>no</strong>e tette<br />
samarbeidsmodellen til Re<strong>no</strong>vasjons-<br />
SØPPEL-SAMRØRE:<br />
Re<strong>no</strong>vasjonssjef Bård<br />
Jørgensen har stått oppreist<br />
gjen<strong>no</strong>m flere skyllebøtter<br />
om samrøre mellom forvaltning<br />
og forretning. Han har<br />
støtte fra både den politiske<br />
og administrative ledelsen.<br />
Midt i edderkoppnettet sitter Harstadselskapet<br />
SP Maskin AS. Selskapet<br />
eies og styres av Steinar Pedersen,<br />
og har vært i søkelyset for påstått<br />
miljøkriminalitet. Blant annet for<br />
spesialavfall nettopp fra Tromsø<br />
Kommune.<br />
Et annet instrument for Re<strong>no</strong>vasjonskontoret<br />
i Tromsø kommune er<br />
Miljøxpert Norge AS. Dette selskapet<br />
ble startet av Re<strong>no</strong>Vest, det interkommunale<br />
re<strong>no</strong>vasjonsselskapet i<br />
Vesterålen. Hensikten med selskapet<br />
er å motvirke private aktører i<br />
markedet. Samtidig sitter en av de<br />
betydelige private aktørene, SP<br />
Maskin AS med 40 prosent av aksjene.<br />
Og som om ikke dette er <strong>no</strong>k, sitter<br />
SP Maskins daglige leder, Steinar<br />
Pedersen som styreformann i<br />
Miljøxpert Norge AS.<br />
Tromsø kommune har for lengst<br />
tatt i bruk Miljøxpert Norge AS i sin<br />
markedsføring. På siste kastekalender<br />
som kommunen har sendt sine abonnenter<br />
står en an<strong>no</strong>nse å lese fra<br />
firmaet. Dersom man ringer telefonnummeret<br />
som firmaet oppgir<br />
kommer man imidlertid til Tromsø<br />
kommunes Re<strong>no</strong>vasjonskontor. Et<br />
klart eksempel på at Re<strong>no</strong>vasjonskontoret<br />
har laget sitt finmaskede<br />
nett av samarbeidspartnere.<br />
Det eksisterer forretningsmessig<br />
samarbeid både mellom Tromsø<br />
kommune og SP Maskin på den ene<br />
siden og Tromsø kommune og Miljøexpert<br />
Norge AS på den annen side.<br />
Da anbudsrunden for restavfallet<br />
til Tromsø kommune foregikk var<br />
SP Maskin AS og Avfallsservice AS<br />
sentrale aktører. I anbudet fra SP<br />
Maskin AS var Avfallsservice AS<br />
oppgitt som deponi, mens Avfallsservice<br />
AS hadde oppgitt SP Maskin<br />
AS som transportør i sine anbudspapirer.<br />
Avfallsservice AS gikk seirende<br />
ut av anbudsrunden, og SP Maskin<br />
AS knyttes dermed tettere til Tromsø<br />
kommune.<br />
Dermed er det klart at det nærmest<br />
er ”familiære” bånd som knytter<br />
avfallshåndteringen i Tromsø kommune<br />
sammen. Mange stiller seg<br />
spørsmålet om saksbehandlerne har<br />
nødvendig uavhengighet når sporadiske<br />
oppdrag skal tildeles og<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
30<br />
KRAFTMARKEDET<br />
Perpetuum kjemper<br />
med ryggen mot veggen<br />
Perpetuum-konsernet i Tromsø føler at et<br />
urimelig skatteregime er i ferd med<br />
å ta strupetak på bedriftene. Mens de må<br />
kalkulere inn skattekostnader i<br />
sine anbud, slipper konkurrentene denne.<br />
Resultatet er konkurransevridning, der s<br />
amfunnet egentlig er den store taperen ved<br />
at betydelige skatteinntekter går tapt.<br />
GIR IKKE OPP: Den nye konserndirektøren i Perpetuum AS,<br />
Anna Maria Aursund, sier at selskapet på ingen måte har gitt<br />
seg i kampen om søpla i Tromsø.<br />
Tidligere i år tapte Perpetuum anbudskampen<br />
mot Avfallsservice AS i<br />
Nord-Troms om å håndtere restavfallet<br />
for Tromsø kommune. Avfallsservice<br />
AS er et interkommunalt<br />
selskap som ved en paragraf i vedtektene<br />
om ikke å dele ut utbytte<br />
slipper skatt på inntekt og formue.<br />
Saken har vært brakt så langt som til<br />
Stortinget uten at <strong>no</strong>en har vært i stand<br />
til å skjære igjen<strong>no</strong>m.<br />
– Vi føler maktesløshet overfor<br />
myndighetene, sier adm. direktør<br />
Anna Maria Aursund i Perpetuum AS.<br />
– Vi sitter med vurderinger som tilsier<br />
at når et interkommunalt selskap<br />
går utover sine eierkommuner<br />
og deltar i anbudskonkurranser<br />
mot private selskaper, så må<br />
dette ansees som ervervsmessig<br />
virksomhet. Likevel synes det som<br />
om ingen gjør <strong>no</strong>e for å rette opp i<br />
skjevhetene.<br />
Det er nå drøye to år siden Mack,<br />
Barlindhaug, Troms Kraft og Løkse<br />
Miljø AS i Salangen gikk sammen om<br />
det som først bar navnet Miljø og<br />
Ressurssenter Nord AS. Siden har navnet<br />
blitt endret til Perpetuum og Haldorsen<br />
AS i Sørreisa har kommet inn<br />
på eiersiden sammen med Stein Roald<br />
Haukebøe. Selskapet har gjen<strong>no</strong>mført<br />
et oppskjøpsraid i Tromsø og Balsfjord,<br />
og derigjen<strong>no</strong>m sikret seg en<br />
solid markedsposisjon på næringslivsavfall.<br />
– Vi håndterer årlig 8000 tonn<br />
næringslivsavfall i Tromsø av et totalt<br />
volum på 15000 tonn konkurranseutsatt<br />
næringsavfall, og er største private<br />
enkeltaktør. Likevel opplever vi<br />
Tromsø kommune som en aggressiv<br />
konkurrent, og opplever at de<br />
tidvis tilbyr svært lave priser i<br />
markedet.<br />
– Mener dere Tromsø kommune<br />
finansierer konkurransen om næringslivsavfallet<br />
med penger fra de private<br />
husholdningene<br />
– Nei, det har vi ingen konkrete<br />
holdepunkter for å si. Men så lenge<br />
de ikke skiller ut aktiviteten i den<br />
konkurranseutsatte delen for<br />
næringslivsavfall som egen enhet,<br />
vil de ha mistanken hengende over<br />
seg. Det som også er klart er at<br />
Tromsø i fjor hadde landets fjerde<br />
høyeste re<strong>no</strong>vasjonsavgift. Jeg tror<br />
situasjonen for husholdningene hadde<br />
vært en annen om Tromsø kommune<br />
hadde valgt å konkurranseutsette<br />
også husholdningsdelen. Det har<br />
de åpning for i loven, og det er en<br />
praksis som mange andre kommuner<br />
benytter for å sikre husholdningene<br />
en best mulig pris, sier Aursund.<br />
Perpetuum AS sitter med et topp<br />
moderne avfallsdeponi på Stormoen<br />
i Balsfjord. Her har man også selskapet<br />
Hygienisering AS som sluttbehandler<br />
slam og organisk avfall.<br />
Ettersom store deler av aktiviteten<br />
har falt ut, slanket Perpetuum i<br />
høst ledelsen. Tidligere adm. direktør<br />
Steinar Karlsen gikk over i en rådgiverstilling,<br />
mens direktør for Perpetuum<br />
Mobile AS, Anna Maria Aursund<br />
overtok konsernledelsen.<br />
– Er det et Perpetuum resignasjon<br />
vi nå ser<br />
– Nei på ingen måte. Vi kommer<br />
først og fremst til å kjempe for like<br />
vilkår for selskapene som konkurrerer<br />
på dette området. Dernest vi<br />
vil kjempe for at den delen som i dag<br />
ikke er konkurranseutsatt skal bli det<br />
i framtida.<br />
– Dere vil ha hånd om husholdningsavfallet<br />
i Tromsø<br />
– Ja, hvorfor ikke. Vi mener å<br />
kunne bidra til å trekke ned kostnadene<br />
for husholdningene, det du<br />
og jeg betaler for å bli kvitt søpla<br />
vår. Politikerne i Tromsø har anledning<br />
til å åpne for det. De kunne for<br />
eksempel åpne en del av områdene i<br />
Tromsø for konkurranseutsetting, slik<br />
man har gjort i andre byer. På den<br />
måten får man en oversikt over hva<br />
tjenesten egentlig koster.<br />
– Tror du andre og større selskaper<br />
ville ha kastet seg over Tromsø<br />
i så måte<br />
– Det føler jeg meg helt overbevisst<br />
om. Tromsø er en virkelig attraktiv<br />
by i en slik sammenheng. Det er<br />
bra med konkurranse, det bidrar til at<br />
man må skjerpe seg både med hensyn<br />
til pris, kvalitet og effektivitet,<br />
slutter Anna Maria Aursund, som på<br />
ingen måte har sagt siste ordet i søppeldiskusjonen<br />
i Tromsø.<br />
Da Miljø og Ressursenter Nord<br />
AS ble stiftet i 1999 var aksjekapitalen<br />
8 millioner kroner. I løpet av de<br />
siste to årene har det vært nye emisjoner,<br />
og Perpetuum har i dag en<br />
aksjekapital på 15,3 mill. kr. ■<br />
Driftskontroll-systemer<br />
for Produksjon<br />
og Distribusjon<br />
Vi har mange fornøyde kunder, men ønsker flere! Ta kontakt<br />
VI HAR STAND A18 PÅ E-VERK 2001 I AUGUST.<br />
• Vi har levert mange STORE systemer<br />
for DRIFTSKONTROLL til eldistribusjon<br />
og produksjon i<br />
NORGE, og mange små.<br />
Disse er våre beste referanser.<br />
• Vi har ETT system, og det dekker<br />
ALT fra de minste til de største<br />
RTU`s (10 til 5000 obj.)<br />
• Det er vi som leverer de smarte<br />
bryterstyringene med radio kommunikasjon<br />
• Interface mot kartsystemer og<br />
andre databaserte systemer<br />
• Direkte interface mot eksisterende<br />
PLS baserte lokalkontrollanlegg<br />
og/eller vern.<br />
Ta kontakt for mer info.<br />
• Kommunikasjon mot RTU`er<br />
(prosess-stasjoner) fra andre<br />
leverandører.<br />
• Vi kommuniserer med ALLE<br />
• Vi har lang erfaring i utvikling<br />
og leveranser av systemer til<br />
<strong>no</strong>rsk el-forsyning.<br />
Besøksadresse: Postadresse: Telefon: 2272-4343<br />
Brobekkveien 80 Postboks 6, Økern Telefaks: 2272-1323<br />
0508 Oslo 0508 Oslo E-mail: trohne@nettkon.<strong>no</strong><br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
MILJØMARKEDET 31<br />
Søkkrik av å stryke<br />
”kommunene” med håret<br />
SP Maskin AS, som<br />
seiler opp som et av<br />
de heteste selskap<br />
innen avfallshåndtering<br />
i Nord-Norge<br />
nådde i fjor en omsetning<br />
på 24,3 millioner<br />
kroner. Driftsresultatet<br />
ble imponerende<br />
4,2 millioner, mens<br />
nettoresultatet endte<br />
på 2,4 mill. kroner.<br />
Ikke rart at hovedaksjonær,<br />
daglig leder<br />
og enestyre Steinar H.<br />
Pedersen kunne unne<br />
seg en halv million<br />
kroner i utbytte i tillegg<br />
til lønna på nær<br />
300 000 kroner.<br />
Pedersen har skjønt det mange<br />
andre i avfallsbransjen ikke har<br />
skjønt. Nemlig å tute med ulvene<br />
der han er. I stedet for å konkurrere<br />
med kommunal og<br />
interkommunal re<strong>no</strong>vasjonstjeneste,<br />
bruker han sin kompetanse<br />
til å samarbeide med dem.<br />
Det viser seg nemlig at det blir<br />
mer penger av å sitte på fanget<br />
til den offentlige re<strong>no</strong>vasjonen<br />
enn å konkurrere med den.<br />
På selskapets egne hjemmesider<br />
legger man heller ikke skjul<br />
på at kommuner og interkommunale<br />
selskaper et SP Maskins viktigste<br />
kunder. I tillegg til oljeselskaper<br />
og Forsvaret.<br />
SP Maskin har sin virksomhet<br />
innen avfall og gjenvinning, og<br />
driver med mottak og bearbeiding<br />
av metall for gjenvinning, flising<br />
av trevirke, riving av hus, kaier og<br />
fabrikkanlegg, opprydding/sikringsarbeide,<br />
transport, samt utleie<br />
av fast eiendom. Firmaet ble etablert<br />
i 1989 og har 16 ansatte.<br />
Bedriften holder til på Stangnes<br />
industriområde i Harstad.<br />
Transport av avfall har også<br />
blitt en del av bedriftens virksomhetsområde.<br />
Her har man<br />
materiell av biler og maskiner som<br />
er både ny og moderne.<br />
SP Maskin AS har mange års<br />
erfaring innen sine virksomhetsområder,<br />
som bearbeiding av<br />
metall for gjenvinning, oppryddings-<br />
og sikringsarbeider, riving<br />
av bygg, tankanlegg og fabrikkanlegg.<br />
Bedriften har sentral godkjenning,<br />
godkjenning for asbestsanering<br />
og tillatelser til håndtering<br />
av spillolje og spesialavfall.<br />
Eget betongknuseanlegg benyttes<br />
for å ta jern ut av betongen. Egen<br />
fliskutter benyttes for flising av<br />
trevirke.<br />
Selskapets aksjekapital utgjør<br />
beskjedne 90 000 kroner.<br />
Men betydelige overskudd de siste<br />
år har ført til at selskapet har<br />
generert en betydelig egenkapital<br />
som ved årsskiftet utgjorde<br />
5 mill. kroner. Harstad kommune<br />
kunne for øvrig glede seg<br />
over skatteinntekter bare fra selskapet<br />
på 1 mill. kroner. ■<br />
RIK PA SØPPEL:<br />
Steinar Pedersen har<br />
tjent gode penger på å<br />
ikke kjempe mot, men<br />
med, kommunal og<br />
interkommunal re<strong>no</strong>vasjon<br />
de siste årene.<br />
Nord Norsk Kraft<br />
Tlf: 78 49 97 00<br />
Fax: 78 49 97 03<br />
Tlf.: 76 11 25 00<br />
Fax: 76 11 25 05<br />
Evenes<br />
Kraftlforsyning<br />
Tlf.: 76 98 48 50<br />
Fax: 76 98 48 69<br />
Tel: 78 42 82 09, Fax: 78 42 82 06<br />
www.tidevannsenergi<br />
Tlf.: 78 45 09 00 • Fax: 78 45 09 10<br />
Tlf.: 75 77 10 00<br />
Fax: 75 77 10 01<br />
Tlf.: 75 03 19 00 • Fax: 75 03 19 10<br />
Lokale<br />
energiverk<br />
med lokal<br />
samt<br />
verdiskapning,<br />
vannkraften<br />
miljøvennlig<br />
energikilde.<br />
Tlf.: 77 77 04 00 • Fax: 77 77 04 01<br />
Feilmelding: 77 77 04 02<br />
Tlf.: 76 11 80 00<br />
Fax: 76 11 80 05<br />
Tlf.: 78 96 26 00 Fax: 78 96 26 01<br />
www.varanger-kraft.<strong>no</strong><br />
Tlf.: 75 75 98 20 • Fax: 75 75 72 61<br />
Tlf.: 75 09 88 00 • Fax: 75 09 88 01<br />
Tlf.: 76 92 86 00 • Fax: 76 92 80 32<br />
Finnmark<br />
Energiverk AS<br />
Tlf: 78 44 36 00<br />
Fax: 78 44 36 01<br />
Lokal kraft til næringslivet!<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
32<br />
MILJØMARKEDET<br />
MiljøXpert skal danke<br />
ut private avfallsselskaper<br />
Til høsten lanseres MiljøXpert som<br />
næringslivets alternativ til avfallshåndtering.<br />
Da får det Tromsø-baserte Perpetuum<br />
for alvor konkurranse fra kommuner<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001<br />
NÆRINGSLIVETS<br />
KRAFTLEVERANDØR I<br />
NORD-NORGE<br />
Salten Kraftsambands omfattende nettverk av kommisjonærer<br />
gjør oss til en av landsdelens største kraftleverandører.<br />
Kommisjonsavtalene gjør at du kan handle kraft direkte fra<br />
produsent gjen<strong>no</strong>m 5 lokale everk.<br />
Vi kan skreddersy krafttilbudene til alle større næringslivskunder, og tilbyr<br />
analysetjenester og bedre rapportering av målt forbruk.<br />
Kjøp konkurransedyktig kraft direkte hos din lokale leverandør!<br />
V ÅRE<br />
KOMMISJONÆRER<br />
FAUSKE LYSVERK 75 60 01 00<br />
SJØFOSSEN ENERGI 75 75 98 20<br />
SØRFOLD KRAFTLAG 75 69 71 71<br />
SKJERSTAD KRAFTLAG 75 53 82 07<br />
DRAGEFOSSEN KRAFTANLEGG 75 68 19 50<br />
og interkommunale selskaper på det<br />
området der de i dag har mest å gjøre.<br />
Tromsø og Harstad er tatt ut som satsingsområder<br />
RØDØY-LURØY KRAFTVERK 75 09 88 00<br />
Hører du hjemme i kommuner hvor vi ikke har kommisjonær kan du ta<br />
direkte kontakt med en av våre kundebehandlere på telefon 75 64 03 39.<br />
ATT OG FRAM: Espen Hansen i Re<strong>no</strong>-<br />
Vest og MiljøXpert lover kamp om<br />
næringslivsavfallet både i Tromsø og<br />
Harstad når selskapet kommer i drift til<br />
høsten.<br />
Kommuner og interkommunale avfallsselskaper<br />
ønsker ikke å sitte stilltiende å<br />
se på at private selskaper etablerer seg i<br />
markedet for miljø og avfall. I løpet av<br />
høsten vil MiljøXpert Norge AS vise<br />
muskler, bekrefter daglig leder Espen<br />
Hansen overfor Næringsrapport. Han<br />
sier videre at selskapet allerede i dag<br />
har et godt grep om tilsvarende i hele<br />
Vesterålen og Lødingen-området.<br />
– Vi har 24 års erfaring fra å håndtere<br />
næringslivsavfall. Dette ønsker vi å<br />
utnytte kommersielt. I løpet av juli måned<br />
kommer vi ta å ha strategimøter der vi<br />
legger opp til hvordan satsingen vil å bli.<br />
De ulike kommuner og selskaper har alle<br />
sine områder der de er flinke. Det er naturlig<br />
at vi legger opp til ulik produksjon på<br />
de ulike steder der vi har best kompetanse<br />
til det. Det er billig å frakte fraksjonene<br />
til stedene der vi har best forutsetninger<br />
for å håndtere det, sier Espen Hansen.<br />
Han er til daglig direktør for Re<strong>no</strong>-<br />
Vest, det interkommunale avfallsselskapet<br />
i Vesterålen. Det var dette<br />
selskapet som tok initiativet til<br />
MiljøXpert, og det var Re<strong>no</strong>Vest som<br />
fikk SP Maskin AS i Harstad inn i<br />
selskapet. Nå venter man at Tromsø<br />
kommune skal gå inn som en tredje<br />
aksjonær i MiljøXpert.<br />
– Tromsø kommune har så langt ikke<br />
innfridd forventningene vi hadde da vi<br />
undertegnet en intensjonsavtale. Vi forventer<br />
oss imidlertid at man kommer sterkere<br />
inn når vi går går inn for en offensiv<br />
satsing, sier Hansen.<br />
– På hvilket område har Tromsø<br />
sviktet<br />
– Det var forutsatt at de skulle være<br />
klar for å skille ut næringslivsaktiviteten<br />
i en egen enhet for lenge siden. Dette har<br />
de nettopp vedtatt, og det er slik sett<br />
klarert nå.<br />
– Hva ønsker dere nå å gjøre<br />
– Opprinnelig var ideen å bygge<br />
opp en kjede av private og offentlige<br />
aktører under varemerket MiljøXpert.<br />
Dette har vi nå gått bort fra og vil i stedet<br />
bygge opp et selskap med både private<br />
og offentlige eiere som kan bli en<br />
betydelig aktør.<br />
– Er det stor interesse for etableringen<br />
– Ja, det må jeg si. Vi har hatt<br />
henvendelse fra hele 10 <strong>no</strong>rd<strong>no</strong>rske aktører<br />
– offentlige og private som ønsker<br />
samarbeid med oss. I første omgang vil<br />
vi satse videre med Tromsø kommune og<br />
SP Maskin AS, så får vi se på hva som<br />
skjer etter hvert. Det som er helt klart er<br />
at vi ønsker aktører av en viss størrelse<br />
inn i samarbeidet. Videre setter vi krav til<br />
en viss effektivitet for å kunne bli med på<br />
samarbeidet.<br />
– Vi bygger oss først og fremst opp<br />
for å stå imot konkurranse fra større selskaper,<br />
ikke minst en del av dem som har<br />
utenlandske eiere, sier Hansen, som har<br />
tro på at MiljøXpert skal bli en ruvende<br />
kjempe i <strong>no</strong>rd.<br />
– Selv om mye av virksomheten<br />
lokalt fortsatt vil fungere som den gjør<br />
i dag er meningen at man skal ha ett<br />
sentralt kontor som skal foreta en rekke<br />
administrative funksjoner. Blant<br />
annet ser man for seg felles markedsføring,<br />
én ordreavdeling og flere fellestiltak<br />
som de ulike deltakerne i dag<br />
står for alene. ■
INDUSTRI 33<br />
Ut av Rana – ut av Norge:<br />
Miras-gruppen holder stø kurs<br />
Miras i Rana er på tur<br />
opp igjen etter nedgangen<br />
i 1999 og<br />
2000. Adm.dir Stig<br />
Frammarsvik uttrykker<br />
optimisme, samtidig<br />
som han forbereder<br />
det solide konsernet<br />
med dagens<br />
250 ansatte på å tåle<br />
neste motbakke.<br />
Miras-konsernet i Rana hadde en<br />
omsetningsreduksjon på over 20%<br />
fra 1999 til i fjor, fra vel 122 til 96<br />
millioner kroner. Resultatet forble<br />
imidlertid uendret, med 1 million<br />
i minus for både 1999 og 2000,<br />
men soliditeten ble styrket!<br />
Offshore-nedtur<br />
- Hva var årsaken til omsetningsnedgangen<br />
- Det viktigste var konjunkturnedgangen<br />
innen offshore, forteller<br />
Frammarsvik. Allerede i<br />
1998 begynte man å merke situasjonen,<br />
før volumreduksjon kom<br />
for alvor.<br />
- Hvor alvorlig er dette for<br />
Miras og konsernets datterselskap<br />
- Ja det VAR dramatisk!<br />
Miras og datterselskapene har<br />
gradvis beveget seg inn i offshorebransjen.<br />
Spesielt når det<br />
gjelder nybygg. Når det så ble<br />
en så stor reduksjon her var det<br />
klart at det fikk store konsekvenser<br />
for oss.<br />
Siste del av 2000 var positivt<br />
- Det ble bare røde tall i fjor<br />
- Nei, ikke BARE røde tall.<br />
Rana Hydraulikk og Sandnessjøen<br />
Engeneering gikk i overskudd, så<br />
det var ikke rødt overalt.<br />
- Men ”det går likar <strong>no</strong>”<br />
- Prog<strong>no</strong>sene gikk på at konjunkturoppgangen<br />
skulle komme<br />
i andre halvår i år. Nedgangen startet<br />
i 1998, men vi dro med oss så<br />
mange ordrer inn i 1999 at vi klarte<br />
oss rimelig bra likevel. Første<br />
halvår i 2000 ble dårlig, men<br />
allerede før den forventede konjunkturoppgangen<br />
begynte vi å<br />
løfte resultatet. Dermed fikk vi<br />
positive tall i andre halvår i fjor<br />
og klarte nesten å rette opp alt,<br />
forteller Frammarsvik.<br />
- Hva var årsaken til at oppgangen<br />
for Mirasgruppen kom før<br />
konjunkturoppgangen<br />
- Vi har en del internasjonale<br />
kunder som er store, <strong>no</strong>rske internasjonale<br />
aktører, og de er i stor<br />
grad i offshorebransjen. Disse har<br />
Miras as (Konsern)<br />
1999 2000<br />
Omsetning 122.326 96.032<br />
Resultat - 988 - 1.209<br />
Egenkapital 37.069 36.056<br />
Soliditet 0,494 0,523<br />
Antall ansatte 178 163<br />
KONJUKTURLOSER: Adm.dir. Stig Frammarsvik har loset Miras-konsernet trygt gjen<strong>no</strong>m konjunkturnedgangen. Selskapet framstår i dag som større og<br />
sterkere enn <strong>no</strong>en gang.<br />
oppveid konjunkturnedgangen i<br />
Norge, siden de har større fokus<br />
utenlands.<br />
Fokus på kostnader<br />
- Hvordan ser omsetningen ut for<br />
inneværende år<br />
- Budsjettet for 2001 er ca.<br />
på 1999-nivå, rundt 120 mill.<br />
kroner. Porteføljen har endret<br />
seg, men i grove tall er det<br />
riktig.<br />
- Du har gitt en forklaring på<br />
at Miras-gruppen har klart å dempe<br />
de negative konsekvensene av<br />
konjunkturnedgangen. Er det andre<br />
grunner<br />
- Svaret på det er selvfølgelig<br />
fokus på kostnader. Vi har redusert<br />
bemanningen i moderat grad,<br />
men også der har vi unngått å<br />
beskjære oss for sterkt. Vi sa opp<br />
20 mann i Multimaskin. Det var<br />
den tilpasningen vi gjorde. I tillegg<br />
har vi hatt en utstrakt bruk av<br />
permitteringer.<br />
Miras skal vokse<br />
- Hvilken strategi arbeide Mirasgruppen<br />
etter<br />
- Miras har en vekst-strategi.<br />
Men med de konjunkturene som<br />
har vært har vi ikke hatt <strong>no</strong>e særlig<br />
vekst de to siste årene. Vi har<br />
vært raske til å foreta strategiske<br />
justeringer fordi vi har tro<br />
på oljeaktiviteten utenfor Helgelandskysten.<br />
Foreløpig er det<br />
ikke veldig mye å henge seg på,<br />
kun Norne-feltet. Men med nye<br />
satellitter på Norne, Storm og<br />
forhåpentligvis positive beslutninger<br />
i forhold til gass kan oljevirksomheten<br />
utenfor Helgeland<br />
bli viktig, og vi posisjonerer oss<br />
derfor i forhold til den.<br />
- Hvilken filosofi har Miras<br />
basert vekststrategien på<br />
- Det er en kombinasjon av<br />
organisk vekst og oppkjøp. Med<br />
organisk vekst mener jeg at vi vokser<br />
i de enkelte selskapene innenfor<br />
de enkelte segmentene der de<br />
befinner seg.<br />
- Hva er tanken bak sammensetningen<br />
av bedrifter i Mirasgruppen<br />
- Vi ønsker å være en totalleverandør<br />
innen verkstedteknisk<br />
sektor. I tillegg skal vi ta ut synergier<br />
og gjen<strong>no</strong>mføre fellesfunksjoner<br />
uten å bygge opp konsernstaben.<br />
Det betyr at vi har innført<br />
felles bank, forsikring, profil<br />
og web samtidig som vi nå<br />
arbeider med IT og øko<strong>no</strong>mi.<br />
Prisene henger etter<br />
- Hvordan vil det se ut de nærmeste<br />
årene for Miras-konsernet<br />
- Innen olje forventer vi en<br />
økning på sikt, i hvert fall innen<br />
letevirksomheten. Her snakker vi<br />
om fem til ti år. Det kan få betydning<br />
for oss når det gjelder vedlikehold<br />
og modifikasjon.<br />
- Men i det korte perspektiv, i<br />
løpet av en toårsperiode, så vil det<br />
bli en betydelig bedring i forhold<br />
til de årene vi har lagt bak oss. 2003<br />
er vi litt mer usikker på. Rett <strong>no</strong>k<br />
har vi allerede kontrakter som<br />
strekker seg inn i år 2002. Det er<br />
mange år siden vi har hatt så langsiktige<br />
kontrakter.<br />
- Men det er fremdeles overkapasitet<br />
i bransjen. Prisene er ikke<br />
kommet etter, selv om volumet er<br />
gått opp. Nå er det lav arbeidsledighet,<br />
og man kan selvfølgelig<br />
spørre seg om det egentlig finnes<br />
ledig kapasitet. Men innenfor<br />
verkstedteknisk sektor viser det<br />
seg i alle fall at det fortsatt er<br />
<strong>no</strong>en som er villige til å gå lavere<br />
enn det man skulle ønske. Vi<br />
kjenner markedet, hvilket prisnivå<br />
som må til for å tjene penger.<br />
Ut fra det henger prisene fortsatt<br />
<strong>no</strong>e etter, selv om de er kommet<br />
betydelig opp etter 1998/1999,<br />
mener Stig Frammarsavik.<br />
Underleveranser fra øst<br />
- Når kommer prisene etter<br />
- Vi forbereder oss på at de<br />
kanskje ALDRI kommer tilbake<br />
på det nivået det har vært. Vi mener<br />
at tiden nå er moden - både for oss<br />
og øst - til å se på underleveranser<br />
fra øst på en effektiv og fornuftig<br />
måte. Framover ser vi for oss et<br />
Miras som selvfølgelig arbeider<br />
med egen-produksjon, ja vel, men<br />
som i stadig større grad er en innkjøpsorganisasjon<br />
hvor vi leverer<br />
til våre <strong>no</strong>rske og internasjonale<br />
kunder, delvis gjen<strong>no</strong>m underleveranser<br />
fra øst.<br />
- Men denne bransjen svinger.<br />
Når kommer neste nedtur<br />
- Den kan komme fort. Men vi<br />
har seks bein å stå på, tre hovedbein;<br />
Skip, offshore og landbasert<br />
industri. Innenfor hvert av de tre<br />
beina kan vi bygge nybygg, og vi<br />
kan vedlikeholde og modifisere.<br />
Dette gjør oss mer fleksibel.<br />
- Det var naturlig at vi merket<br />
det da investeringene på nybygg<br />
på <strong>no</strong>rsk sokkel gikk ned fra 60 til<br />
25 mrd. I år vil det bli det investert<br />
minst 45 mrd på <strong>no</strong>rsk sokkel.<br />
Dermed begynner vi snart<br />
å nærme oss det nivået som var<br />
for et par år siden. Men neste<br />
nedtur kan komme allerede i<br />
2003.<br />
- Er det kortere svingninger nå<br />
enn tidligere<br />
- De er kortere og mindre. Alle<br />
markeder er tettere vevet sammen.<br />
Før hadde du høye og lange topper,<br />
høye og lange bunner. Men<br />
nå svinger det fortere og mindre.<br />
Det betyr at du strategisk sett må<br />
handle mye raskere.<br />
- Hva er årsaken til at Rana<br />
takler det så bra<br />
- Vi er raske til å snu oss og<br />
tilpasse oss nye situasjoner. Fleksibiliteten<br />
har økt, og vi har posisjonert<br />
oss. Det er kanskje det viktigste.<br />
Vi var så ensidige en gang,<br />
men det har vi sluttet med. Miras<br />
er gått ut av Rana, ut av industriparken,<br />
ut av Norge. Vi ser stadig<br />
mot nye markeder, slutter en optimistisk<br />
Stig Frammarsvik ■<br />
Geir Gisnås<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
34<br />
INDUSTRI<br />
Er du sliten, Odd Helge<br />
Administrerende direktør<br />
i Nord<strong>no</strong>rsk Vekst AS,<br />
Odd Helge Skog, har <strong>no</strong>k<br />
berget arbeidsplassen<br />
sin. Ifølge vedtektene for<br />
investeringsselskapet<br />
kan aksjonærene ved<br />
simpelt flertall oppløse<br />
foretaket på generalforsamlingen<br />
i år 2002,<br />
etter ti års virksomhet,<br />
men så lenge Nord<strong>no</strong>rsk<br />
Vekst gir utbytte på fem<br />
prosent av aksjekapitalens<br />
pålydende verdi, blir<br />
det neppe flertall for å<br />
slakte ei høne som fremdeles<br />
legger egg.<br />
De statlige selskapene Venturefondet<br />
AS og SIVA SF har til sammen<br />
61 prosent av aksjene i Nord<strong>no</strong>rsk<br />
Vekst AS, mens resten av aksjene er<br />
fordelt på banker, forsikringsselskap<br />
og industriselskap i Nord-Norge.<br />
Bestemmelsen om rett til oppløsning<br />
av selskapet etter ti år, skulle være en<br />
sikring for at Nord<strong>no</strong>rsk Vekst AS<br />
skulle gi avkastning. Så langt kan<br />
aksjonærene, og mange bedrifter med<br />
behov for bistand i form av kompetanse<br />
og kapital, være fornøyd.<br />
Nord<strong>no</strong>rsk Vekst AS hadde i fjor<br />
et resultat på vel 8,2 millioner<br />
kroner etter bokført gevinst på aksjesalg<br />
på 9,6 millioner kroner. Med<br />
en egenkapital på 101 millioner<br />
kroner, og ca. 28 millioner kroner<br />
plassert i lett flyttbare omløpsmidler,<br />
er det ikke merkverdig at ledelsen i<br />
Nord<strong>no</strong>rsk Vekst er interessante samtalepartnere<br />
langs kysten.<br />
Problemet<br />
Det store problembarnet for investeringsselskapet<br />
er Nordic Sea<br />
Holding AS. NSH er et selskap med<br />
Aksjonærer i Nordic Sea<br />
Holding AS, ved årsskiftet,<br />
før konvertering av lån:<br />
Nord<strong>no</strong>rsk Vekst AS 30,38%<br />
Møller Investor AS 26,14%<br />
Øystein Jørgensen 18,14%<br />
Den Norske Bank 8,90%<br />
SND Invest AS 8,81%<br />
Nordtrafikk AS 3,82%<br />
Gunnar Klo Eiendom 2,25%<br />
Gunnar Klo AS 1,57%<br />
milliardomsetning innen fiskeri og<br />
resultat av en fusjon som Odd Helge<br />
Skog var den drivende kraft bak.<br />
Første hele regnskapsår, 1999, tapte<br />
konsernet 45 millioner kroner, i fjor<br />
tapte Nordic Sea Holding 110 millioner<br />
kroner. En viktig årsak har vært<br />
problemer med å gjen<strong>no</strong>mføre integrasjonen<br />
i selskapet, framgår det av<br />
årsberetningen. Det er andre ord for<br />
motsetninger og mistenksomhet<br />
mellom partene som fikk beskjed om<br />
å samarbeide.<br />
I første halvår i fjor ble Nordic<br />
Sea Holding tilført 30 millioner<br />
kroner i ny egenkapital, pluss et ansvarlig<br />
konvertibelt lån på ytterligere 30<br />
millioner kroner. Nylig vedtok generalforsamlingen<br />
at selskapet skal få 10<br />
millioner kroner til i egenkapital.<br />
«NSH er dermed i løpet av få måneder<br />
tilført over 70 millioner kroner<br />
i frisk kapital og har fått et finansielt<br />
grunnlag for å spille en rolle i en<br />
lønnsom restrukturering av <strong>no</strong>rsk<br />
fiskerinæring», er den dristige konklusjonen<br />
i ei pressemelding fra<br />
Nordic Sea Holding.<br />
Som største aksjonær har Nord-<br />
Norsk Vekst vært nødt til å bidra mest<br />
med ny egenkapital, mens tre andre<br />
aksjonærer, DnB, SND Invest AS<br />
og Møllergruppen, er overtalt til å gi<br />
store bidrag.<br />
Hvordan aksjonærene skal få<br />
ei rimelig avkastning av innskutt<br />
kapital kan bli meget spennende å<br />
følge med i.<br />
Jørgensen vil ut<br />
Av de fire aksjonærene som punger<br />
ut, er Nord<strong>no</strong>rsk Vekst størst og har<br />
bidratt med nesten 30 millioner<br />
kroner av de nye 70 som fylles på.<br />
Ikke alt omdannes til aksjekapital.<br />
Overkursen ved konverteringen<br />
er ca. 15, som innebærer at gründeren<br />
Øystein Jørgensens andel av<br />
konsernets aksjer ikke skrumper<br />
så fort som den ellers kunne ha<br />
gjort.<br />
Jørgensen bidro for to år siden<br />
med industribedriften Havprodukter<br />
AS i Båtsfjord, kanskje den mest<br />
moderne og best drevne enheten i konsernet,<br />
pluss andeler i andre anlegg<br />
og fiskefartøy. Ikke uten grunn hadde<br />
Øystein Jørgensen forventninger<br />
om selve den administrative toppstillingen<br />
i Nordic Sea Holding AS.<br />
Øystein Jørgensen hadde for<br />
HARD NØTT: Odd Helge Skog i Nord<strong>no</strong>rsk Vekst AS har akseptert et hardt krav om resultat fra sine aksjonærer. Det kan bli meget<br />
spennende å se hvordan det tunge engasjementet i Nordic Sea Holding AS skal tilpasses kravet om avkastning på investert kapital.<br />
to år siden mer enn 21 prosent<br />
aksjene i konsernet. Han fikk ikke<br />
lederstillingen, og når de siste 40<br />
millioner av ny egenkapital er konvertert<br />
til aksjer, vil Jørgensens<br />
andel av aksjene sannsynligvis være<br />
godt under 15%. I mai i år ble det<br />
kjent at Øystein Jørgensen forsøker<br />
å ta Havprodukter AS med seg ut av<br />
Nordic Sea Holding, men det vil ikke<br />
bli billig. Foreløpig er det ingen løsning<br />
på denne konflikten, men for<br />
konsernet er dette en uholdbar tilstand.<br />
Lederproblem<br />
Utgangspunktet for konsernet var ikke<br />
gunstig, ved at ledelsen og de ansatte<br />
på Myre var mot fusjonen, mens de<br />
finansielle investorene presset på og<br />
fikk viljen sin. Enhetene som skulle<br />
samarbeide, ble preget av motsetning<br />
og mistenksomhet, som fremdeles<br />
gjenspeiles i konsernets årsberetning.<br />
Integrasjonsprosessen<br />
går tregere enn forventet, kan vi<br />
lese.<br />
Et konsern med omsetning på mer<br />
enn en milliard kroner årlig, og med<br />
anlegg så langt fra hverandre som i<br />
Båtsfjord i Finnmark og Myre i Nordland,<br />
har et sterkt behov for en<br />
samlende leder. Nordic Sea Holding<br />
AS har hatt et stort forbruk av toppledere.<br />
Mens bedriften en samlende<br />
nestor med autoritet, er det yngre<br />
øko<strong>no</strong>mer i begynnelsen av en karriere<br />
som våger å nærme seg dette<br />
hvepsebolet. Ferske øko<strong>no</strong>mer med<br />
bankerfaring kan være dyktige <strong>no</strong>k,<br />
men mangler vanligvis den autoritet<br />
og tyngde overfor fiskeindustrien<br />
som kunne inspirere og få de etablerte<br />
administrative lederne til å dra<br />
i samme retning. Mye tid og ressurser<br />
brukes til å styrke og forsvare egne<br />
posisjoner i organisasjonen.<br />
Sitter fast<br />
Nordic Sea Holding AS er i høy grad<br />
Odd Helge Skogs produkt. Det er<br />
vanskelig og ganske urettferdig å<br />
vurdere i ettertid om fusjonen var<br />
fornuftig eller en tabbe. Ingen vet<br />
om de to konsernene på Myre og i<br />
Båtsfjord ville ha overlevd hvis de<br />
ikke hadde latt finansinvestorene<br />
rundt DnB og NordNorsk Vekst<br />
overta styringen. Mange arbeidsplasser<br />
sto på spill i områder med<br />
mangel på sysselsetting.<br />
Det vi imidlertid kan konstatere,<br />
er at et engasjement som Nord<strong>no</strong>rsk<br />
Vekst i forrige årsberetning<br />
karakteriserte som større enn ønskelig,<br />
bare øker og øker i tyngde.<br />
Disse problemene kan ha en<br />
spiraleffekt, ved at finansinvestorene<br />
får større og større tyngde ved sine<br />
påkrevde innbetalinger, og de<br />
tidligere industrielle gründerne blir<br />
mindre og gradvis mister entusiasmen<br />
for hele prosjektet.<br />
Med vedvarende «integrasjonsproblemer»<br />
og dårlige utsikter<br />
for torskekvoten, kan det ta lang tid<br />
før de store investorene får avkastning<br />
på investert kapital. Da hjelper<br />
det lite på lang sikt å selge<br />
unna trålere med rettigheter for<br />
å bedre likviditeten på kort sikt.<br />
Salg av trålkonsesjoner gir store<br />
summer i kassa, men uten fiskerettigheter<br />
kan det bli vanskelig<br />
å skaffe kontinuerlig og tilstrekkelig<br />
råstoff når – og hvis – torskebestanden<br />
tar seg opp igjen.<br />
Odd Helge Skog i Nord<strong>no</strong>rsk<br />
Vekst AS har akseptert et hardt<br />
krav om resultat fra sine aksjonærer.<br />
Det kan bli meget spennende<br />
å se hvordan det tunge engasjementet<br />
i Nordic Sea Holding<br />
AS skal tilpasses kravet om avkastning<br />
på investert kapital. ■<br />
Arne Eriksen<br />
3Dynatel Kabelsøkere<br />
Et kvalitets verktøy for lokalisering av nedgravde kabelanlegg<br />
- brukervennlig og pålitelig påvisning.<br />
■ Kabelsøk/identifisering<br />
■ Dybdemåling<br />
■ Kappeskade lokalisering<br />
■ Elektronisk merkesystem av objekter/punkter<br />
For ytterligere informasjon, ta kontakt med:<br />
3M Norge A/S, Avd. Telecom produkter<br />
Postboks 100, 2026 Skjetten<br />
Telefon: 63 84 75 00 - Telefax: 63 84 17 88<br />
E-mail: in<strong>no</strong>vation.<strong>no</strong>@mmm.com - Internett: www.3m.com/<strong>no</strong><br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001<br />
Modell 2273
ARNTS KRONIKK 35<br />
Milliardflopp i fisk<br />
Fiskeridepartementet driver<br />
et næringspolitisk blindesenter.<br />
Der stirrer man seg<br />
blind på milliarder uten<br />
pålydende verdi. Eksportutvalgets<br />
mediesuksess,<br />
eksportstatistikken, fungerer<br />
i praksis som Fiskeridepartementets<br />
uavhengige<br />
PR-organ.<br />
Det fiskeripolitiske blindesenteret ”<strong>no</strong>rsk<br />
sjømat” drives etter slagordmetoden. ”Nest<br />
etter oljen” og ”Oljens arvtaker” er de mest<br />
brukte slagord for <strong>no</strong>rsk fiskerinæring. Men<br />
det som blinder mest, er <strong>no</strong>k de blendende<br />
statistikkene fra Eksportutvalget for fisk.<br />
Måned etter måned, år for år, har disse statistikkene<br />
vist vekst i prosenter, tonn og milliarder.<br />
Fiks ferdig blir de servert i alle medier<br />
hver eneste måned, i så enkle og gledelige<br />
størrelser at alle journalister formidler<br />
dem ukritisk. Og folket forstår dem<br />
slik: Eventyrlig vekst for <strong>no</strong>rsk sjømat.<br />
Statistikken er alltid korrekt. Og fryktelig<br />
gal. Den formidler en løgn, slik den<br />
forstås. Og den forstås som uttrykk for verdiskapinga<br />
i <strong>no</strong>rsk fiskerinæring. Slik forstått<br />
formidler den <strong>no</strong>rsk fiskerinæring som<br />
et paradenummer i vekst og verdiskaping.<br />
Sannheten er en annen.<br />
Her er sannheten<br />
Til tross for at eksportveksten i år vil øke til<br />
over tretti milliarder kroner og ny rekord, er<br />
sannheten at verdiskapinga i villfiskerinæringa<br />
trolig er den<br />
minste<br />
<strong>no</strong>ensinne.<br />
Nesten<br />
aldri har<br />
torskebestanden<br />
vært<br />
så liten. Aldri har<br />
næringa hatt så få fiskere.<br />
Aldri har fiskeindustrien<br />
foredlet så lite av den<br />
fisken de kjøper, aldri<br />
har den hatt færre arbeidstakere.<br />
Sjelden har industrien<br />
tjent så dårlig som i dag. Og sysselsettinga<br />
i oppdrettsnæringa, den gren som vokser<br />
raskest, er meget liten i forhold til eksporttallene.<br />
Verdiene eksporteres<br />
Eksportverdien er betalinga for fisk som<br />
eksporteres, altså kjøpes fra Norge. Men produktspekteret<br />
har en dominerende profil på<br />
ikke bearbeidede produkter, - fryst rund fisk,<br />
eller frossen filet. Dette betyr at mesteparten<br />
av den sjømat som fanges eller produseres<br />
i Norge, forlater landet<br />
med minimal verdiskaping<br />
i form av sysselsetting,<br />
bosetting og andre<br />
ringvirkninger for lokalsamfunn<br />
og<br />
nasjonen.<br />
Eksportstatistikken<br />
gir altså et<br />
bilde på<br />
handelen<br />
med f isk,<br />
ikke på<br />
verdien av fangsten<br />
eller håndteringen av fangsten<br />
på land langt mindre avledet<br />
virksomhet. Siden nesten all <strong>no</strong>rsk<br />
sjømat eksporteres, - og altså med<br />
minimal bearbeiding – blir<br />
eksporttallene indirekte også et bilde på<br />
eksport av verdiskapingen. Det som formidles<br />
som en glede for <strong>no</strong>rsk fiskerinæring,<br />
er altså en sorg for mange.<br />
Arbeidsplasser nedlegges.<br />
Ettersom fisken stadig mindre bearbeides<br />
her hjemme, samtidig som bearbeidingen<br />
automatiseres, blir det stadig færre ansatte<br />
i <strong>no</strong>rsk sjømatnæring. Det betyr i praksis<br />
at vi stadig mer eksporterer arbeidsplasser<br />
ut av landet, ofte til kjøperland som bearbeider<br />
fisken selv, gjerne for videreeksport.<br />
Denne bearbeiding av <strong>no</strong>rsk<br />
råstoff med billig arbeidskraft for videreeksport,<br />
betyr også at vi møter vår egen<br />
eksporterte fisk som konkurrent på verdensmarkedet.<br />
Virksomheten sentraliseres<br />
Den kraftige eksportveksten er muliggjort<br />
av moderne frysetek<strong>no</strong>logi som i stor grad<br />
bevarer den ferske råstoffkvaliteten lenge.<br />
Infrastrukturen på land for dette råstoff for<br />
videre bearbeiding - logistikken – er imidlertid<br />
organisert og lokalisert i store fryseterminaler<br />
i byer og de største fiskevær. Dermed<br />
er fangstlevering og håndtering flyttet<br />
fra et stort antall fiskevær og fiskekjøp, til<br />
et fåtall fryseribyer. Disse får da i økende<br />
grad også verdien av tjenester for fiskeflåten,<br />
- dagligvarer, bunkers, verkstedtjenester,<br />
hoteller og utelivsnytelser. Når vi i tillegg<br />
vet at tallet på mindre fiskefaretøyer<br />
går tilbake, og fisken stadig mer leveres av<br />
større fartøyer som oftere hører hjemme i<br />
byer og sentra, får vi et klart bilde av sentralisert<br />
virksomhet og verdiskaping i <strong>no</strong>rsk<br />
fiskerinæring. I Nord-Norge er da også<br />
vinneren landsdelens største by Tromsø.<br />
Men oppdrett da <br />
Joda, selve produksjonen av <strong>no</strong>rsk sjømat i<br />
oppdrett foregår – og vil <strong>no</strong>k lenge foregå -<br />
i fjorder, sund og viker her i landet, - altså<br />
desentralt. Men sysselsettingeffekten der er<br />
liten, og inngrepene i kystsonen er store og<br />
begrensende for annen sjørelatert virksomhet.<br />
Eierstrukturen derimot domineres<br />
av store aktører. Penger, administra-sjon,<br />
salg og utbytte av sjømaten sitter sentralt.<br />
Ja, og så da <br />
Men dette er jo bare det vi ser overalt i Norge,<br />
- sentralisert service for urbaniserte mennesker,<br />
så hva er galt i det Kanskje ingenting.<br />
Men målet og selve eksistens-berettigelsen<br />
for en <strong>no</strong>rsk fiskeripolitikk med et<br />
eget fiskeridepartement, er å bevare desentraliserte<br />
arbeidsplasser og bosetting, samt<br />
en verdiskaping basert på jevn fordeling av<br />
rettigheter mellom regionene i Norge. Norsk<br />
fiskeripolitikk gjør ikke den jobben de<br />
har fått etter de nevnte mål. Den formidable<br />
veksten som er spådd for havbruksnæringa,<br />
forutsetter dessuten minst to<br />
ting: At næringa bevarer helsa, og at<br />
flaskehalsen manko på fiskefôr forsvinner.<br />
Da er vi tilbake ved ingressen, og utdyper<br />
den slik: De mange mærer i fjorder og<br />
sund er et strukturelt synsbedrag for verdiskapinga<br />
i <strong>no</strong>rsk havbruk. Eksport-statistikken<br />
for <strong>no</strong>rsk sjømat lyver om verdiskapinga.<br />
Norsk fiskerinæring som skulle berge<br />
lokalsamfunn og spredt bosetting, er blitt<br />
den sterkeste sentraliseringsfaktor på kysten.<br />
Det er fakta som tildekkes av eksportstatistikken<br />
for <strong>no</strong>rsk sjømat, og som Fiskeridepartementet<br />
synes å sole seg i. ■<br />
Arnt Ryvold<br />
Strømtrafoer for<br />
lavspenningsanlegg<br />
Kongens gt. 49 Postboks 55, 8501 Narvik<br />
Telefon: 76 96 10 00, Telefax: 76 94 10 67<br />
❏ Kundeservice<br />
❏ Tjenester<br />
❏ Om oss<br />
❏ Nyheter<br />
❏ Linker<br />
❏ Tilbake<br />
Velkommen<br />
www.narvik-energi.<strong>no</strong><br />
• Standardutvalg: 0,1-8000 A<br />
• Utføres i klasse:<br />
0,1-0,2S / 0,2 - 0,5 -1- 3<br />
• For måling og vern<br />
• Trafohus i polycarbonat<br />
• IEC 600 44-1<br />
Postboks A Bygdøy, 0211 Oslo - Telefon 22 43 11 50 - Telefaks 22 43 11 51<br />
www.garre.com<br />
e-mail: firmapost@garre.<strong>no</strong><br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001
36<br />
NÆRINGSMIDDELINDUSTRI<br />
Ny krøkebærvin er tappa<br />
Når dette nummeret<br />
av <strong>Nr</strong>app kommer ut<br />
skal Arnt Mathias Arntzen<br />
i Lakselv ha unnagjort<br />
arbeidet med å<br />
tappe rundt 20.000<br />
liter av den nye krøkebærvinen<br />
”Nordkapp<br />
2000”. Han<br />
håper på å kunne selge<br />
vin for over to<br />
millioner kroner i år.<br />
Vinen, som ble satt i juli i fjor, har<br />
seks tonn med krøkebær plukka i<br />
området rundt Porsangerfjorden<br />
som basis. Artnzen har videreført<br />
det arbeidet som Øyvind Finne<br />
påbegynte i 1994 – med å gjøre krøkebæra<br />
til glimrende vin-ingrediens.<br />
Finnes selskap, Bio Nordkapp<br />
A/S, opphørte å eksistere i 1996 –<br />
og da lå det et par tusen flasker med<br />
1996-årgang av vinen på lager.<br />
Mesteparten av dette er nå solgt<br />
gjen<strong>no</strong>m Arntzens enkeltformannstak.<br />
Ved siden av vin selger Arntzen<br />
også cigarer og en del fiskeutstyr.<br />
– På litt sikt satser jeg på å<br />
få med meg flere investorer, og<br />
utskille vindelen i forretningsdriften<br />
som et eget aksjeselskap.<br />
Nå gjelder det å få solgt mest<br />
mulig av den nye vinen! fastslår<br />
Arntzen.<br />
Utlandet<br />
Staten skal ha sitt, og avgift innbetales<br />
tritt med alkoholprosenten<br />
i varer som selges. Siden Arntzens<br />
nye vin inneholder 15,4 prosent<br />
alkohol, så betales 42 kroner og<br />
16 øre i alkoholavgift til staten for<br />
hver flaske vin som selges. På Vinmo<strong>no</strong>polet<br />
koster ei flaske med<br />
”Nordkapp 2000” kr. 139,80. –<br />
Salg gjen<strong>no</strong>m polet blir det viktigste<br />
for meg i tida som kommer,<br />
og jeg har også avtale med en rekke<br />
hoteller og restauranter i hele<br />
landet om levering. Jeg er sikker<br />
på at vinen vil slå an – og utlandet<br />
teller selvsagt med. Om kort tid<br />
står det en reportasje om vinproduksjonen<br />
i Lakselv i ”Viking<br />
Magazine”, som leses flittig av<br />
<strong>no</strong>rskættede i Minnesota. Jeg har<br />
også kontakter i Sverige, Danmark<br />
og i Hongkong som skal gjøre<br />
vinen viden kjent. Hvorfor skal<br />
vel ikke et så unikt Finnmarks-produkt<br />
kunne falle i smak langt borte<br />
også spør Arntzen.<br />
Selv er han fra Forvik på<br />
Helgeland, han er fagutdannet serviør<br />
og vinkelner fra Gastro<strong>no</strong>misk<br />
Institutt i Stavanger – med 14 års<br />
yrkeserfaring fra hotell- og restaurantbransjen.<br />
Vidder og fjellvann<br />
Gjen<strong>no</strong>m en smaksprøve kan jeg<br />
konstatere at vinen fra Lakselv<br />
er meget god. Den har mørk,<br />
rubinaktig farge og lukter godt<br />
av krøkebær. Smaken er markert,<br />
kanskje litt vel søt. Men<br />
VINEN ER KLAR: Arnt Mathias Arntzen i Lakselv har nylig tappa rundt 20.000 liter med krøkebærvin, som han<br />
nå skal arbeide med å få solgt. (Foto: Arne Reiertsen)<br />
ikke for mye til at smaken lett assosieres<br />
med friske finnmarske vidder<br />
og fjellvann. Selvsagt er denne<br />
vinen helt ypperlig til – reinkjøtt.<br />
Og som ingrediens i viltsauser.<br />
Den bør inngå som et helt<br />
naturlig element i den begynnende<br />
satsingen i <strong>no</strong>rd på å markere<br />
lokale mattradisjoner, også på hoteller<br />
og restauranter – som i alt for<br />
lang tid har latt tilreisende bale<br />
med entrecote og kylling og andre<br />
fantasiløse varianter. En viktig<br />
del av det å reise er jo å få smake<br />
på spesielle retter – og drikkevarer<br />
– i det området man kommer til.<br />
Leverandøren foreslår servering<br />
i flere varianter – blant annet<br />
som aperitif, avkjølt til 10-14 grader.<br />
Skarven i Tromsø har allerede<br />
komponert sin egen variant:<br />
Her tar man et ovalt øl- eller<br />
vinglass, og fyller dette halvt<br />
opp med is. Så 50/50 med<br />
”Nordkapp 2000” og ”Sprite”<br />
– fire halve skiver med sitron<br />
som blandes godt inn. Det blir<br />
til ”Skarvens arktiske bris”.<br />
Geir Johansen<br />
INDUSTRI<br />
Acrylicon står på ”eget gulv”<br />
Gutta i Acrylicon i<br />
Bodø har bevist for all<br />
verden at man slett<br />
ikke trenger å være<br />
billigst for å gjøre det<br />
best. Snarere tvert om<br />
har man hatt stor<br />
suksess og tatt rundt<br />
80 prosent av markedet<br />
med markedets<br />
høyeste pris. Til gjengjeld<br />
ligger industrigulvene<br />
der de skal til<br />
den tid man kan<br />
garantere.<br />
– Vi kan takke fiskeindustrien for<br />
mye av vår suksess. De har nemlig<br />
satt krav til oss som har vært en<br />
utfordring i å imøtekomme. For<br />
det første skal de ha en optimal løsning<br />
når det gjelder hygiene og<br />
renhold. Samtidig har de store<br />
mekaniske belastninger med bl.a.<br />
trucker, i tillegg til at det alltid er<br />
vann og fukt inne i bildet. Gjerne<br />
også sjøvann, sier daglig leder Edd<br />
Charles Moen i Acrylicon Nord-<br />
Norge.<br />
– Dette er i høyeste grad<br />
håndverk som må utføres av godt<br />
kvalifiserte håndtverkere. Derfor har<br />
vi vår egen stab. Acrylen er hurtigtørkende,<br />
og det setter krav til både<br />
raskt og nøye arbeide, sier han.<br />
Selskapet med 16 ansatte<br />
omsetter årlig for rundt 20 millioner<br />
kroner. I fjor merket selskapet<br />
nedgangen i fiskerinæringen,<br />
men omsatte likevel<br />
for 18,6 millioner kroner og hadde<br />
drøyt 1,1 million i driftsresultat.<br />
Etter skatt sto man<br />
igjen med drøyt 800 000 kroner,<br />
og kunne bevilge seg 600 000<br />
kroner i utbytte.<br />
Selskapet som ikke har mer<br />
enn minimum aksjekapital på 100<br />
000 kroner står seg imidlertid på<br />
et godt øko<strong>no</strong>misk fundament. Fra<br />
starten i 1994 har man nemlig<br />
generert en egenkapital på nær 2,2<br />
mill. kroner.<br />
Acrylicon Nord-Norge AS eier<br />
også 25 prosent av aksjene i Acrylicon<br />
Nord-Sverige. I tillegg eier<br />
aksjonærene i selskapet aksjene i<br />
Acrylicon Trøndelag AS og Bodøselskapene<br />
Semcon Nord AS og<br />
Nord Invest AS.<br />
Gjen<strong>no</strong>m sistnevnte selskap<br />
har man også gjort et betydelig innhogg<br />
i eiendomsmarkedet i Bodø.<br />
I lang tid har man eid Jernbaneveien<br />
34 i Bodø, der man også har<br />
hatt kontorer. Nå har man kjøpt<br />
naboeiendommen, Jernbaneveien<br />
30 der Semcon Nord AS har flisbutikk<br />
i tillegg til at man har agentur<br />
og salg for Rescon, en av landets<br />
største mørtelprodusenter.<br />
– Det har blitt litt roligere på<br />
fiskerisiden i det siste, innrømmer<br />
Edd Charles Moen, men skyter<br />
samtidig inn at man tar det lille som<br />
er. I øyeblikket har man gjen<strong>no</strong>mført<br />
eller er klar for å gjen<strong>no</strong>mføre<br />
gulvlegging for Scanwafer AS i<br />
Glomfjord med ca. 5000 kvm. Videre<br />
har man kontrakt på Husværfisk<br />
AS, Aarsæther Vardø AS,<br />
lakseslakteriet Stolt Polar AS, i<br />
Hammerfest og Bernt Hansen Eftf.<br />
på Sommarøy utenfor Tromsø.<br />
– Oppdrettsnæringen er for<br />
tiden i vekst<br />
– Vi er klar over det, men her<br />
er det ikke så stort potensiale for<br />
oss. Det er stort sett lakseslakteriene<br />
som har behov for den type<br />
gulv vi legger, sier Moen.<br />
Han poengterer at man kanskje<br />
mer enn tidligere ser mot andre<br />
typer virksomhet som verkstedlokaler,<br />
lagerlokaler, utstillinger<br />
og butikker som har tilsvarende<br />
behov enten det gjelder krav til<br />
hygiene eller slitestyrke.■<br />
NæringsRapport <strong>Nr</strong>.3-2001