Disposisjon for tolking i MOSJ 2002-08-05 - Norsk Polarinstitutt
Disposisjon for tolking i MOSJ 2002-08-05 - Norsk Polarinstitutt
Disposisjon for tolking i MOSJ 2002-08-05 - Norsk Polarinstitutt
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
temet som sådan har vært lite fokusert som grunnlag <strong>for</strong> fiskerireguleringer. I kap.<br />
2.3 blir økologiske effekter av fiske og fangst gitt en bredere omtale.<br />
De arktiske havområdene oppfattes som urørte og lite <strong>for</strong>urensede. Denne oppfatningen<br />
utnyttes også i markedsføring av fiskeriprodukter fra nordlige havområder.<br />
Slik markedsføring kan imidlertid være et tveegget sverd <strong>for</strong>di flere av de mest farlige<br />
miljøgiftene akkumuleres i arktiske marine næringskjeder. Fokus på miljøgiftsituasjonen<br />
koplet med markedsføring av matvarer kan der<strong>for</strong> kunne få negativ effekt. Det<br />
dreier seg både om miljøgifter som er sluppet ut fra lokale kilder i regionen, og i stor<br />
grad også om langtransporterte miljøgifter. Statens Næringsmiddeltilsyn har utferdiget<br />
kostholdsråd som omfatter oppdatert kunnskap om <strong>for</strong>ekomst av miljøgifter i<br />
marine arter. Disse finnes på http://www.snt.no/nytt/kosthold/introduksjon/ . I den<br />
videre teksten er det utelukkende lagt vekt på de økotoksikologiske aspektene ved<br />
<strong>for</strong>urensning.<br />
Fluktuasjoner i naturgitte <strong>for</strong>hold, fiske og fangst sammen med <strong>for</strong>urensning vil bli<br />
tatt opp igjen i den sammenfattende diskusjonen av påvirkningsfaktorer og tilstand<br />
(kap 2.3). Under påvirkningsfaktorer (kap 2.1) er det fokusert hovedsakelig på fiske,<br />
fangst og <strong>for</strong>urensning.<br />
2.1 Påvirkningsfaktorer<br />
2.1.1 Fiske og fangst<br />
Om lag 55 bestander av bløtdyr, krepsdyr, fisk og pattedyr danner det kommersielle<br />
grunnlaget <strong>for</strong> den norske fiskerinæringen. Av disse bestandene drives det systematisk<br />
og regelmessig overvåkning på om lag 40 bestander. For disse bestandene er det også<br />
utarbeidet referansepunkter <strong>for</strong> vern og høsting. Krav om bærekraftighet og føre-varprinsippene<br />
fra Rio-konferansen i 1992 (Rio-konvensjonen) er lagt til grunn <strong>for</strong> norsk<br />
fiskeri<strong>for</strong>valtning. For å sikre at fisket er bærekraftig, dvs at bestanden beskyttes mot<br />
fiske som på lengre sikt kan føre til bestandssammenbrudd, er det definert en nedre<br />
grense <strong>for</strong> gytebestandens størrelse (B lim ). Denne grenseverdien er basert på historiske<br />
bestandsdata og enkle <strong>for</strong>utsetninger om sammenhengen mellom gytebestand og<br />
rekruttering. Tilsvarende er det definert en øvre grense <strong>for</strong> dødelighet som skyldes<br />
fiskerine, F lim . Dersom denne grensen overskrides over lengre tid, vil gytebestanden<br />
føres uten<strong>for</strong> biologisk sikre grenser (fig. 1).<br />
Føre-var-prinsippet <strong>for</strong>utsetter en buffer mellom reell bestandsstørrelse og grenseverdien<br />
B lim . Det er der<strong>for</strong> definert referanseverdier B pa og F pa (pa = precautionary<br />
approach) som skal sikre at bestanden ikke faller ned mot B lim . Mens B lim og F lim er<br />
basert på empiriske data, vil fastsettelse av B pa og F pa blant annet være avhengig av<br />
hvor stor risiko de aktuelle <strong>for</strong>valtningsmyndighetene er villige til å ta.<br />
Begrepene oven<strong>for</strong> er utviklet <strong>for</strong> bruk i fiskeri<strong>for</strong>valtningen og er ikke direkte<br />
synonyme med begreper som benyttes i naturvernsammenheng. Går en gytebestand<br />
under B lim øker sannsynligheten <strong>for</strong> at rekrutteringen blir dårligere enn om gytebestanden<br />
var større. Der<strong>for</strong> er B pa og B lim primært grenseverdier der kvotene midlertidig<br />
må begrenses eller settes lik null, dvs at bestanden i en periode er truet som kommersiell<br />
ressurs. Grenseverdiene gir ingen holdepunkter <strong>for</strong> å konkludere med at bestandene<br />
er truet med utryddelse i biologisk <strong>for</strong>tsand. Begrepet "biologisk sikre grenser"<br />
2