NB-BibliothecaNova 0414nett
NB-BibliothecaNova 0414nett
NB-BibliothecaNova 0414nett
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
skille mellom kunnskapsorganisasjon som en aktivitet «sett fra dokumentets<br />
side», der dokumentet og dets potensial som kunnskapskilde står i fokus, og<br />
informasjonsgjenfinning, der brukerens behov for å bli informert, dvs. motta<br />
kunnskap tilpasset et mer eller mindre veldefinert informasjonsbehov, er<br />
sentralt.<br />
Skillet mellom kunnskap og informasjon er verken absolutt eller veldefinert,<br />
og særlig termen «informasjon» kan dekke mange ulike betydninger. Den<br />
er blitt brukt mer eller mindre synonymt med «data», og refererer til en<br />
meddelelse, melding eller sett med innsamlede fakta, der betydningen av<br />
meldingen er underordnet. Den er av og til forstått som mer eller mindre<br />
parallell med «kunnskap»: data som er ordnet, gitt mening og brakt i kommuniserbar<br />
form. Den kan også referere til en melding som gir (eller har<br />
potensial for) mening i en spesifikk brukssammenheng, for en spesifikk<br />
mottager, og som derfor har potensial for å skape kunnskap hos denne mottageren.<br />
Denne siste forståelsen av begrepet informasjon gjør det meningsfullt<br />
å snakke om kunnskapsorganisasjon når dokumenter tilrettelegges for<br />
gjenfinning, og informasjonsgjenfinning når de skal hentes fram på basis<br />
av en brukerforespørsel. Slik er begrepene skilt fra hverandre blant annet<br />
i norsk bibliotekundervisnings-tradisjon, men i kunnskapsorganisatoriske<br />
tekster vil det forekomme at «knowledge organization» og «information<br />
organization» brukes om hverandre.<br />
Selv om det kunnskapsorganisatoriske behovet er like gammelt som evnen<br />
til å nedtegne kunnskap, kan termen kunnskapsorganisasjon som betegnelse<br />
på en aktivitet og et fagfelt knyttet til beskrivelse av dokumenter bare spores<br />
tilbake til slutten av 1800-tallet. På det tidspunktet hadde mengden av dokumenter<br />
og dermed bibliotekenes samlinger vokst til et omfang som krevde ny<br />
gjennomtenking av systemer og standarder for ordning. Samtidig medførte<br />
folkeopplysningstanken og fremveksten av store folkebibliotek, særlig i USA,<br />
at disse samlingene skulle gjøres tilgjengelige for et helt nytt og sammensatt<br />
publikum, som skulle kunne finne dokumentene selv, på åpne hyller. En<br />
«teknologisk revolusjon» kom også omtrent samtidig, nemlig kortkatalogen.<br />
Den tillot en dynamisk og fleksibel ordning av dokumentbeskrivelser på kort i<br />
standardisert størrelse, som muliggjorde beskrivelse og gjenfinning etter flere<br />
kriterier enn det som tidligere hadde vært praktisk mulig, og som samtidig<br />
inviterte til samarbeid om utarbeidelse av disse dokumentbeskrivelsene og<br />
til deling av katalogdata. Dette økte igjen presset mot standardisering. Det<br />
samme gjorde ideer om et universelt bibliografisk system – en oversikt over<br />
8