Ny Gardesjef Oblt. Brekkhus Drepte villsvin med bare nevene Lt ...
Ny Gardesjef Oblt. Brekkhus Drepte villsvin med bare nevene Lt ...
Ny Gardesjef Oblt. Brekkhus Drepte villsvin med bare nevene Lt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 3- 2004<br />
<strong>Ny</strong> <strong>Gardesjef</strong><br />
<strong>Oblt</strong>. <strong>Brekkhus</strong><br />
<strong>Drepte</strong> <strong>villsvin</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>bare</strong> <strong>nevene</strong><br />
<strong>Lt</strong>. Lund verden rundt<br />
PASI i Garden<br />
Hærens kompetansesenter<br />
Restaurantsjef<br />
Korporal<br />
Pedersen<br />
Minitest<br />
Barberhøvler<br />
Motorsag-<br />
kongen<br />
Fenrik<br />
Kaspersensen<br />
Yrke:<br />
Livvakt<br />
Vinner av årets<br />
internblad<br />
2003
Ansvarlig redaktør<br />
<strong>Gardesjef</strong><br />
Jan Magnus <strong>Brekkhus</strong><br />
Redaktør<br />
Kaptein<br />
Robin Brynildsen<br />
Grafisk Design<br />
Ole Mathias Vik<br />
Redaksjon<br />
Bjørn Marius Narjord<br />
Hans Marius Jacobsen<br />
Morten N. Ravlo<br />
Johan Nordbøe<br />
Alexander L.<br />
Fjellestad<br />
Øystein Dahl<br />
Anders Granlund<br />
I siste nummer av<br />
Gardisten hadde vi en<br />
artikkel om veteranene<br />
på Midtskogen og Lundehøgda.<br />
Her fremsto<br />
krigsveteranen Fredrik<br />
Seeberg som deltager på<br />
Lundehogda. Han var IKKE<br />
på Lundehøgda men<br />
Midtskogen og Elverum<br />
hvor han ble satt ut av<br />
kamp.<br />
Gardister, gardebefal<br />
og gardeveteraner!<br />
Jeg vil innledningsvis få takke dere alle for den særdeles gode mottagelse jeg har<br />
fått ved avdelingen. Så langt har det vært en utelukkende positiv opplevelse å<br />
møte nye <strong>med</strong>arbeidere her på Huseby. Det være seg gardebefal, gardister eller<br />
samarbeidspartnere fra RSF/AK og Forsvarsbygg. Den entusiasme og motivasjon<br />
som jeg ser overalt er en sterk inspirasjonskilde. Jeg håper å kunne etablere et<br />
godt og nært samarbeide <strong>med</strong> dere alle. Hver og en av dere er viktige for at vi skal<br />
kunne løse våre oppdrag, utvikle Garden videre, og videreføre å ta vare på de rike<br />
og gode tradisjoner som kjennetegner Garden. Det er <strong>med</strong> glede, stolthet og stor<br />
ydmykhet jeg har tatt fatt på mine år som sjef for landets flotteste avdeling.<br />
Jeg er også glad for å være sjef for en avdeling som har en så aktiv veteranforening.<br />
Norges gardistforbund er en stor ressurs for oss stadig tjenestegjørende. Jeg ser frem<br />
til et fruktbart samarbeide <strong>med</strong> veteranene, ikke minst i planlegging og forberedelser av<br />
gardens 150 årsjubileum som vi skal markere og feire gjennom hele 2006.<br />
Vi står foran noen større utfordringer som vi må ha funnet løsning på innen kort tid. En<br />
av disse fortjener nærmere omtale. Som dere vel alle er kjent <strong>med</strong> er det fattet politisk<br />
beslutning om at Hærens aktivitet på Heistadmoen skal opphøre innen 31 desember i år.<br />
Det er derfor viktig er å få fastslått hvor Gardeskolen skal re-etableres så fort som mulig.<br />
Dette er et arbeide som ledes av Hærens styrker, men <strong>med</strong> viktige bidrag fra Garden.<br />
Det vurderes alternativer både i Nord- og Sør-Norge. Mitt syn er at Gardeskolen bør ha<br />
en geografisk nærhet til resten av avdelingen. Det vil sikre at vi kan videreføre det tette<br />
og gode samarbeide som er etablert mellom Gardens enheter på Heistadmoen og<br />
Huseby. Det meget gode og viktige arbeide som utføres samvittighetsfullt av alle på<br />
Gardeskolen er av uvurderlig betydning for vår operativitet og evne til oppdragsløsning.<br />
Godt utdannede garderekrutter er en nødvendighet for at vi skal opprettholde den profesjonalitet<br />
som kjennetegner Garden. I det videre arbeide <strong>med</strong> denne saken vil det være<br />
mitt hovedfokus å sikre at alle de ansatte ved Gardeskolen blir gitt rettidig og korrekt<br />
informasjon, og at de tas vare på både som enkeltindivid og arbeidstaker.<br />
Den økonomiske situasjonen i Hæren er anstrengt. Dette påvirker også Gardens aktiviteter<br />
. Vi har fått betydelige kutt i den opprinnelig tildeling. I skrivende stund arbeider staben<br />
intenst <strong>med</strong> å utrede konsekvensene. Det er mitt mål at dette ikke skal gå utover<br />
tjenestens innhold. Men anskaffelser av materiell som er ønskelig, og nødvendig, for å<br />
videreføre kompanienes spesialisering må beklageligvis skyves ut i tid.<br />
Vi må imidlertid ikke la disse sakene overskygge det gode og viktige arbeide som utføres<br />
fra dag til dag. Heller skal vi møte utfordringene <strong>med</strong> ukuelig gardeoptimisme og<br />
sammen "strebe at tilegne oss de ferdigheter og egenskaper der kreves hos en god soldat".<br />
Dere har alle gitt meg en fantastisk start på min tid som sjef for HM Kongens Garde.<br />
Jeg gleder meg til fortsettelsen.<br />
<strong>Gardesjef</strong>.
Innhold<br />
4. Fenrik Kaspersen<br />
- motorsagkongen<br />
8. PASI- Gardens<br />
panservogner<br />
14. <strong>Lt</strong>. Lund jorden rundt!<br />
18. Fra slottet til statsraaden<br />
22. Korporal Pedersen har kommandoen på McDonald`s<br />
26. Skarpt oppdrag- skarp på miljøvern<br />
38. Kommandobytte i Garden<br />
11 Afghanistan 14 Jorden rundt 18 Søkte seg videre<br />
12 Uniformer<br />
20 Fregatter 22 Resturantsjef 37 SveaGarden<br />
42 Yrke: Livvakt
Det å sitte på et kontor er ikke så fantastisk spennende<br />
Bevæpnet <strong>med</strong> pistol<br />
og motorsag!<br />
Hver dag vandrer 26 år gamle fenrik Henning<br />
Kaspersen rundt i gardeleiren som et vanlig<br />
befal. Men etter endt tjenestetid lusker det<br />
fram en jungelmann som vifter <strong>med</strong><br />
motorsaga, skyter <strong>med</strong> italienske<br />
håndpistoler og jakter på<br />
villdyr og fisk.<br />
Tekst og foto av Morten N. Ravlo,<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
Fenrik Henning Kaspersen har<br />
vært assisterende S1 i Garden.<br />
Stillingen går ut på å håndtere<br />
økonomien for velferden.<br />
- Det å sitte på kontor er ikke<br />
så fantastisk spennende, men<br />
jeg har nok tatt til meg en del<br />
nye egenskaper som kan hjelpe<br />
meg å bli en bedre leder i felt<br />
også. Det var faktisk ikke så lett å<br />
bli plassert på et kontor for første<br />
gang. Nå er jeg nestkommanderende<br />
i jegertropp i 1. gardekompani.<br />
Det er godt å gjøre noe<br />
annet enn å koke kaffe og kopiere<br />
skjema, sier Kaspersen <strong>med</strong><br />
et smil.<br />
Utfordringer i<br />
utlandet<br />
Kaspersen har vært meget aktiv i<br />
både innenlands og utenlands<br />
militærtjeneste før han endte opp<br />
i Garden. Han tjenestegjorde verneplikten<br />
sin i den gamle<br />
Telemarksbataljonen som holdt til<br />
på Heistadmoen i Kongsberg.<br />
Han fortsatte militær utdanningen<br />
som UB jeger ved Befalsskolen<br />
infanteri Nord Norge. Etter et<br />
halvt år <strong>med</strong> UB jeger bar det<br />
strake veien til Bosnia som en<br />
del av Telemarkskompaniet. Når<br />
han returnerte til Norge begynte<br />
Kaspersen direkte på ny utdanning<br />
som skulle gi ham muligheten<br />
til å reise ut <strong>med</strong> KFOR til<br />
Kosovo.<br />
- Interessen for å dra utenlands<br />
var stor. Det lå mye utfordringer<br />
i utenlandstjenesten, og<br />
det å se noe mer enn Norge som<br />
ung ga mange gode erfaringer<br />
som jeg har vokst på. Dette var<br />
noe som ga mersmak, forteller<br />
Kaspersen.<br />
Ved retur til Norge arbeidet han<br />
som hjelpemann til kranbil før<br />
han fortsatte militærtjenesten<br />
som lagfører i Telemarksbataljonen.<br />
Så ble det atter en tur<br />
til Kosovo før han begynte på<br />
krigsskolen. - Jeg ble kastet ut av<br />
krigsskolen, var tydeligvis ikke<br />
flink nok. Heldigvis tok Garden i<br />
mot meg, ler Kaspersen.<br />
Kaspersen er sjef for landslaget i<br />
motorsagsidrett.<br />
4 - www.garden.no
Helt siden Kaspersen var liten gutt har han trivdes best i skog og mark<br />
Skitt fiske<br />
Er det en ting Kaspersen er<br />
forberedt på, så er det operativ<br />
tjeneste. Helt siden Kaspersen var<br />
liten gutt har han trivdes best i<br />
skog og mark. Interessen for fiske<br />
og jakt er nok større her enn hos<br />
de fleste andre. Fra trettenårsalderen<br />
har han brukt så å si all fritid<br />
på fluefiske.<br />
- Det å binde sine egne fluer og<br />
imitere et levende vesen for å<br />
fange fisken er en fantastisk utfordring,<br />
sier Kaspersen.<br />
Sammen <strong>med</strong> gode venner har<br />
han vært på mang en fisketur i alle<br />
av landets kjente elver og vann.<br />
Flere turer utenlands, blant annet<br />
til Ørretfiske i Danmark er også på<br />
merittlisten.<br />
- All fritid går til fisking, for meg<br />
er det fiske som erstatter en sløv<br />
ettermiddag på sofaen foran TV'n.<br />
Det at knotten gnager er <strong>bare</strong><br />
småting i forhold til å dra inn en<br />
fisk på flua, sier Kaspersen.<br />
Motorsagmassakerkongen<br />
Men en tilsynelatende vanlig fenrik<br />
har flere interesser enn <strong>bare</strong><br />
fiske, selv om det er fluestanga<br />
som er hovedlidenskapen. Mye<br />
tid opp gjennnom årene har gått<br />
<strong>med</strong> til å vifte <strong>med</strong> motorsag.<br />
- Der jeg vokste opp var det et<br />
lite miljø som drev <strong>med</strong> motorsag<br />
som idrett. Og jeg gikk jo på landbruksskole,<br />
så da var det <strong>bare</strong><br />
naturlig at jeg ble dratt inn i det,<br />
forteller Kaspersen.<br />
Etter hvert som tiden gikk ble<br />
det lettere å svinge motorsagen<br />
korrekt, og Kaspersen kunne på<br />
dette området også begynne å<br />
hevde seg i konkurranser og stevner.<br />
“Når man driver <strong>med</strong> motorsag<br />
er det sikkerhet, presisjon og hurtighet<br />
som blir vurdert. En test<br />
kan være for eksempel å felle et<br />
tre slik at det treffer en gren som<br />
ligger 15 meter unna. Er man ikke<br />
konsentrert og gjør som man har<br />
lært kan det meste gå seriøst galt,<br />
forklarer motorsagkongen.”<br />
Kaspersen har felt<br />
mangt et tre i både<br />
norske og utenlandske<br />
skoger, og<br />
er for tiden<br />
engasjert som sjef<br />
for landslaget i<br />
motorsag.<br />
- Jeg<br />
har<br />
fått<br />
<strong>med</strong> meg<br />
utrolig<br />
mange<br />
flotte turer<br />
omkring i<br />
Norge, men det<br />
alle på landslaget<br />
ser fram til nå<br />
er verdensmesterskapet<br />
i motorsag<br />
“<br />
www.garden.no - 5
Det er et utbredt pistolmiljø på Østlandet og i Trøndelag<br />
Minst 500<br />
skudd i uka<br />
Kaspersen eier en italiensk<br />
"Tanfoglio", en håndpistol som<br />
han bruker flittig. Med <strong>med</strong>lemskap<br />
i pistolklubb fyrer han av<br />
rundt 500 skudd fordelt på to<br />
økter i løpet av uka.<br />
- Det er ikke gratis å drive <strong>med</strong><br />
en slik hobby, så det er nesten<br />
en forutsetning at man lader sine<br />
egne patroner ved hjelp av tomhylser,<br />
krutt, tennheter og kuler.<br />
“<br />
Dette er igjen noe<br />
som krever<br />
streng disiplin og<br />
fokus på sikkerhet.<br />
Det er tre år siden Fenrik<br />
Kaspersen begynte <strong>med</strong> "praktisk<br />
pistolskyting", en sport som går<br />
ut på å løpe gjennom en bane og<br />
skyte flest mulig blinker på<br />
kortest tid. Dette krever at man<br />
må reagere lynraskt, bytte<br />
magasiner i fart og treffe blinker<br />
på alle slags avstander,<br />
- ofte mens man er i fart.<br />
- Når man er <strong>med</strong> i motorsagkonkurranser<br />
er det alltid en standard<br />
øvelse som utøves, men<br />
<strong>med</strong> praktisk pistolskyting er det<br />
alltid nye baner, blinker og regler.<br />
Det er en skyteform som bærer<br />
preg av bevegelighet, hurtighet,<br />
presisjon og sikkerhet. Her gjelder<br />
det å ha full konsentrasjon og<br />
rett fokus, forklarer Kaspersen.<br />
Det er et utbredt pistolmiljø på<br />
Østlandet og i Trøndelag,<br />
og Kaspersen er <strong>med</strong> på en til to<br />
konkurranser i måneden.<br />
“Jeg kjenner gutta på<br />
landslaget i praktisk<br />
pistolskyting og kunne<br />
gjerne tenkt meg å<br />
hevde meg nasjonalt<br />
innen sporten. Jeg ser<br />
fram til å delta som individuell<br />
deltaker ved EM i<br />
Tsjekkia, da får jeg<br />
sammenlikne meg selv<br />
<strong>med</strong> andre profesjonelle.“<br />
Kaspersen sier også det er en<br />
tanke å prøve seg internasjonalt.<br />
Gardisten- redaksjonen ønsker<br />
han lykke til!<br />
6 - www.garden.no
Ønsker DU å tjenestegjøre i<br />
H. M. Kongens Garde<br />
Nå har DU muligheten til å tjenestegjøre i en av Norges<br />
fremste operative avdelinger. Ønsker du deg til HM<br />
Kongens Garde Ring vernepliktsverket på tlf: 62515800 og<br />
søk deg til HM Kongens Garde.<br />
HM Kongens garde er en unik spesial avdeling som holder<br />
til i Oslo. Gardens oppdrag er å beskytte HM Kongen og<br />
hans familie i fredstid, krise og krig.<br />
Garden består i dag av 5 kompanier:<br />
1. Gardekompani er spesialisert på lett infanteri tjenste og<br />
benytter bla. pansrede transport- vogner for å forflytte seg.<br />
2. Gardekompani er spesialisert på eskorte og bruker pansrede<br />
Mercedeser til å eskorte VIP’er.<br />
3. Gardekompani er gardens representasjons<br />
avdeling.Kompaniet består av Musikk, signal og Drilltropp.<br />
4. Gardekompani er spesialisert på strid i bebygd område.<br />
5. Gardekompani er Gardens hjerte, her finner du bla.komandoplasstropp,<br />
sanitetstropp og hel rekke andre spesialiserte<br />
avdelinger som sørger for at alt i Garden kan fungere<br />
som det skal.<br />
En av Norges fremste operative avdelinger<br />
Som gardist vil du lære bla. nærkamp og<br />
stridsteknikk. Dette for at DU som framtidig<br />
gardist skal kunne løse et skarpt vaktoppdrag<br />
hvor som helst, når som helst 365<br />
dager i året.<br />
Trendy tjeneste!<br />
Gardeleiren ligger sentralt<br />
plassert i hovedstaden. Dette<br />
gir et hav av muligheter noen<br />
t-banestopp unna, forteller gardist<br />
Morten N. Ravlo.<br />
Korporal Bjørn Marius Narjord,<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
Ravlo forteller at han har blitt kjent <strong>med</strong><br />
utelivet i Oslo - et velferdstilbud som<br />
ikke akkurat er lite! Å ha en så urban tjeneste<br />
<strong>med</strong> ulike muligheter på fritida, er<br />
absolutt et i seg selv godt argument for<br />
å tjenestegjøre i Garden, sier han.<br />
- Det er i Oslo<br />
det skjer!<br />
Høydepunktene er mange synes Ravlo.<br />
Det er vanskelig å finne et absolutt høydepunkt<br />
i løpet av året på Huseby leir.<br />
Men Ravlo forteller at Team Antonsen<br />
live i Oslo spektrum var noe han ikke<br />
glemmer <strong>med</strong> det første!<br />
Det er i Oslo du kan oppleve<br />
Ravlo har fått utallige jobber gjennom<br />
Gardens velferdsordning<br />
store begivenheter såpass ofte<br />
som vi har gjort. Det er her det skjer -<br />
hele tiden!<br />
Mange velferdstilbud<br />
-også jobber<br />
Gardistene har også et ry på seg<br />
for å være god arbeidskraft i nærmiljøet.<br />
Det er derfor mye penger<br />
å hente for de som trår til på fritida.<br />
Ravlo har selv tjent gode<br />
penger på ulike jobber som<br />
maling av hus og flyttejobber.<br />
Dette er også en god grunn for<br />
kommende vernepliktige å velge<br />
Oslo og HM Kongens Garde. Det<br />
skal jo ikke legges skjul på at det<br />
koster å leve det gode liv i hovedstaden…<br />
Men det er verdt det!<br />
www.garden.no - 7
Gardens stridsevne vil bli ytterligere styrket<br />
Panservogner<br />
-på Karl Johan!<br />
Panservognen Pasi har ankommet<br />
Gardeleiren. - Dette vil føre til at vi<br />
får et større spekter i vår spesialisering,<br />
mener<br />
operasjonsoffiser i<br />
Garden, major Ove M.<br />
Ranum.<br />
Garden skal etterhvert<br />
bli et kompetansesenter<br />
for de nyankommende<br />
kjøretøyene som først<br />
og fremst skal sørge for<br />
gardistenes sikkerhet.<br />
Tekst av Bjørn Marius Narjord<br />
Foto av Anders Granlund<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
Modernisert<br />
kongevakthold<br />
At Garden får Pasi er en del av det<br />
moderniserte kongevaktholdet og<br />
den økte spesialiseringen som hæravdeling<br />
i hovedstaden gjennomfører<br />
på forskjellige områder.<br />
- Pasi blir i første omgang brukt i<br />
<strong>bare</strong> en tropp i 1.Gardekompani. På<br />
sikt er målet å utdanne hele kompaniet<br />
i bruk av kjøretøyet, forteller<br />
major Ranum.<br />
Generalens ord:<br />
Gardeleiren i forbindelse <strong>med</strong> visningen<br />
av Gardens nye stolthet. Han<br />
var klar på at hæravdelingen nå vil bli<br />
styrket i sin kompetanse og få et<br />
videre spekter. Særlig <strong>med</strong> tanke på<br />
spesialiseringen som etter hvert vil<br />
kjennetegne Gardens bruk av de<br />
nyankommende kjøretøyene.<br />
Grandhagen, ankom Gardens<br />
ekserserplass til et oppstilt<br />
1.Gardekompani. Ved siden av soldatene<br />
stod Gardens nye kjøretøy, de<br />
fire Pasi-vognene. Generalen presiserte<br />
i sin formaning at Gardens<br />
stridsevne vil bli ytterligere styrket,<br />
og at Hæren nå får et kompetansesenter<br />
på området.<br />
Sjef for Hærens Styrker, generalmajor<br />
Kjell Grandhagen besøkte<br />
Generalmajor Kjell Grandhagen mener Garden vil bli et viktig kompetansemiljø<br />
8 - www.garden.no
“-Avdelingen<br />
får et nytt og<br />
viktig kompetansemiljø,<br />
i<br />
tillegg til det<br />
som finnes her<br />
fra før.”<br />
-General Kjell Grandhagen<br />
Internasjonal<br />
tjeneste<br />
Ankomsten til Pasi i Garden er for<br />
det andre et ledd i spesialiseringen<br />
til internasjonal tjeneste hvor<br />
Garden etter hvert blir en større<br />
aktør.<br />
Fokus på<br />
opplæring<br />
HMKG er en beredskapsavdeling<br />
Nå starter arbeidet <strong>med</strong><br />
opplæring, og kursing av befal.<br />
- I første omgang må vi fokusere<br />
på å utdanne folk på å håndtere<br />
pasi, forteller operasjonsoffiser<br />
major Ove M. Ranum. Garden<br />
skal bli det nye kompetansesenteret<br />
for Pasi, og dette skal vi jobbe<br />
godt <strong>med</strong>.<br />
- Nå vil vi fokusere på å kurse<br />
verkstedet så de kan forholde seg<br />
til Pasi, og videre kursing av befal<br />
som kan være instruktører, avslutter<br />
han.<br />
Hærens<br />
kompetansesenter<br />
Generalmajor Kjell Grandhagen<br />
besøkte Gardeleiren på Huseby<br />
tirsdag 1. juni, i anledning<br />
Hærens tildeling av Pasi-vogner<br />
til Garden. Beskjeden fra generalen<br />
var klar: Kjøretøyene vil<br />
styrke avdelingen, og gi Hæren<br />
et viktig kompetansesenter på<br />
området.<br />
Generalmajor Grandhagen<br />
presenterte 3 viktige grunner til<br />
beslutningen om å gi Garden<br />
Pasi-vognene:<br />
Mange Osloborgere sperret øynene opp da de fikk øye på Gardens nye kjøretøy.<br />
1. HMKG er en beredskapsavdeling<br />
<strong>med</strong> Oslo og Kongehuset<br />
som hovedoppgave. Tildelingen av<br />
Pasi-vognene vil ytterligere styrke<br />
Gardens beredskap.<br />
2. Hæren trenger kompetanse på<br />
området. Garden vil <strong>med</strong> tiden<br />
utvikle et kompetansesenter, og<br />
et viktig kompetansemiljø.<br />
3. HMKG produserer for internasjonal<br />
tjeneste. Tildelingen er<br />
naturlig <strong>med</strong> tanke på avdelingens<br />
internasjonale engasjement, og<br />
oppdrag.<br />
Pasi er et stort, pansret personellkjøretøy. Mannskapet<br />
F A K T A<br />
består i utgangspunktet av en som styrer våpenet, en<br />
kommandør og en fører av vogna. Pasi kan i tillegg ta ni<br />
infanterister.<br />
Vekt: 13,5 tonn<br />
Våpen: 12,7 og evt. MG3<br />
Hastighet: 100 km/t<br />
www.garden.no - 9
Garantert kuttskader<br />
Høvel-test<br />
Bic Classic Sensitive:<br />
Å si at denne høvelen kan brukes til å kutte skjegg er en fornærmelse<br />
mot gardisten. Du kommer til å blø som en<br />
stukken gris. Vinkelen på barberhodet er for skrått, så<br />
barberbladet kommer mer rett på huden i stedet for langs <strong>med</strong>.<br />
Øvelse Bison prepar<br />
epare<br />
i Tyskland<br />
(Bergen Hohne, Tyskland:) I regionen Warrendale hersket det kaos. Flere fraksjoner i<br />
væpnet konflikt og det internasjonale samfunnet krevde handling. Det ble besluttet<br />
at NATOs reaksjonsstyrke NRF 4 skal sendes inn for å gjenopprette fred og ro i regionen.<br />
Feltøvelsen Bison Prepare er i gang.<br />
Av Løytnant Geir Løvhaug,<br />
Presse- og informasjonsoffiser Telemark bataljon<br />
Foto av Einar Clausen BFO<br />
Europris Engangshøvel:<br />
En blå og fin høvel, men elendig i bruk. Garantert kuttskader.<br />
Barberbladet er i grunnen sløvt.<br />
Gillette Blue 2 plus:<br />
Den beste av engangshøvlene. Her har man forsøkt å legge inn<br />
en stripe <strong>med</strong> fuktighetskrem på høvelen slik at barberbladet<br />
glir lettere. I tillegg er den mye lettere å holde i enn dem andre.<br />
Gillette Mach 3 Turbo Champion:<br />
Fin og rød, og veldig god å holde. God bevegelse i hodet, som<br />
gjør at den følger huden. De tre barberbladene gir en veldig tett<br />
barbering. Gardistens favoritt!<br />
43. Mekaniserte brigade har rykket inn i<br />
Warrendale som styrken Warrendale Force<br />
(WFOR). Et kompleks scenario <strong>med</strong> flere<br />
fraksjoner i regionen og styrker fra nabolandet<br />
Mainland har gitt den multinasjonale<br />
brigaden mye å tygge på. Brigaden skal<br />
presse Mainland strykene ut av<br />
Warrendale, samtidig som irregulære styrker<br />
har skapt usikkerhet i de bakre linjer.<br />
I angrep<br />
I løpet av søndags natt hadde oppklarings<br />
enheter fra Telemark bataljon og den danske<br />
oppklaringseskadronen beveget seg<br />
inn i den sørlige delen av Warrendale hvor<br />
Mainlandstyrkene hadde gått i stilling. Det<br />
ble etter hvert flere treffinger og senere<br />
Brigadens multinasjonale forsyningsenhet<br />
ligger nord i Nederland, over 400 kilometer<br />
unna brigadens fremre forsyningsbase<br />
i Warrendale. Nasjonalt støtteelement<br />
(NSE) har enheter i begge basene og deltar<br />
i det i det viktige arbeidet <strong>med</strong> å etterforsyne<br />
avdelingene som er på marsj<br />
fremover. NSE er delt i to og har en avdeling<br />
i Nederland, samtidig som en avdeling<br />
etterforsyner styrkene i fremre linje mens<br />
stridighetene pågår. WFOR er i ferd lykkes,<br />
Mainlandstyrkene har trukket seg tilbake.<br />
Nå venter neste fase av operasjonen.<br />
Fredsstøttende<br />
I løpet av onsdag gikk WFOR over i en ny<br />
fase hvor freden i Warrendale skal opprettholdes.<br />
Fraksjonene i Warrendale er fortsatt<br />
uenige, WFOR må holde partene fra<br />
hverandre samtidig som partene begynner<br />
å bli utålmodige. Samme dag som WFOR<br />
går over i et nytt modus oppstår det nye<br />
utfordringer. Demonstranter samler seg<br />
utenfor kommandoplassen til Telemark<br />
bataljon. Det samme skjer flere steder i<br />
området. Demonstrantene krever handling<br />
og enkelte er aggressive. Vakt og sikringslaget<br />
fra Hans Majestet Kongens Garde<br />
Gillette Sensor Excel:<br />
Hvorfor nøye seg <strong>med</strong> to barberblader når du kan ha tre<br />
Dessuten er denne litt stiv i hodet. Er du lett på hånden, gjør<br />
dette at du får god kontroll på barberingen. Hvis ikke kan du lett<br />
få kuttskader.<br />
rykket resten av Telemark bataljon etter,<br />
sammen <strong>med</strong> den Nederlandske 44<br />
Mekaniserte bataljon, støttet av Fransk<br />
artilleri. Den multinasjonale brigadens<br />
evne til samvirke har ble satt på prøve.<br />
Samtidig som brigaden er engasjert i strid<br />
i sør, skal den etterforsynes <strong>med</strong> proviant,<br />
vann, drivstoff og ammunisjon.<br />
Lang forsyningslinje<br />
får raskt støtte fra norske og nederlandske<br />
soldater som befinner seg i kommandoplassen.<br />
Forhandliner og dramatikk<br />
Samtidig som demonstrantene holdes<br />
unna, starter bataljonen å forhandle <strong>med</strong><br />
lederskikkelsene blant demonstrantene.<br />
Det lykkes. Situasjonen er i ferd <strong>med</strong> å<br />
roe seg og mange puster lettet ut. Da<br />
smeller det. En aktivist fra en annen fraksjon<br />
har skjult seg blant demonstrantene<br />
og sprenger en bomde. Situasjonen har<br />
snudd. På plassen ligger sårede demonstanter<br />
og soldater. Førstehjelp iverksettes<br />
samtidig som det varsles om at en ny folkemengde<br />
er på vei. Fortsterkninger<br />
ankommer og stridsdommerne følger aktivitetene<br />
<strong>med</strong> argusøyne. <strong>Ny</strong>e utfordringer<br />
venter og barometeret viser 30 varmegrader.<br />
Det blir en lang og varm dag i<br />
Warrendale.<br />
TMBN+ HMKG= Samarbeid<br />
10 - www.garden.no
Garden også i<br />
norge vil gjøre seg godt bemerket<br />
Afghanistan<br />
Det norske bidraget i Afghanistan skal utvides, og kommer til å<br />
bestå av en mengde kapasiteter. Hærens bataljon i området vil<br />
bestå av styrkebidrag fra både Norge og andre nasjoner, der kaptein<br />
Kai Morkestrand går inn som vakthavene offsier.<br />
Gjenoppbyggingsteam<br />
Tekst av fenrik Kristian Krohg-Sørensen,<br />
redaktør Hæfra<br />
og Johan Nordbøe,<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
- Afghanistan blir nå hovedsatsingsområdet<br />
for norske militære styrker.<br />
Operasjonsområdet er usedvanlig<br />
krevende, og <strong>med</strong> en viss gjenværende<br />
trussel fra Taliban- og Al Qaidaelementer.<br />
Å sørge for at terrorister<br />
ikke kan bruke Afghanistan som et<br />
fristed er et av Norges viktigste<br />
bidrag i kampen mot terror, sier<br />
generalmajor Kjell Grandhagen, sjef<br />
for Hærens styrker.<br />
Morkestrand er i dag personelloffiser<br />
i HMKG. Han er håndplukket<br />
av Generalinspektør for Hæren (GIH)<br />
til å delta på et nytt satsningsprogram<br />
i Hæren, og ser frem til å<br />
utvide sin horisont i utlandet.<br />
Bistår sivilt<br />
politi<br />
- I motsetning til Balkan, der det var<br />
NATO-styrkene som bestemte dagsordenen,<br />
er oppgaven for ISAF å<br />
bistå det afghanske politiet og sivile<br />
myndigheter. Slik har politiet en<br />
trygghet i at det finnes militær støtte<br />
der det trengs, forteller oberst<br />
Rønning, som selv drar til Kabul i<br />
sommer for å lede den norske NCCstaben.<br />
I tillegg til Kavalerieskadronen og<br />
bataljonsledelsen skal Hæren stille<br />
et bidrag til det britisk-ledede gjenoppbyggingsteamet<br />
PRT (Provinsial<br />
reconstruction team) som vil jobbe i<br />
Maimane-regionen nordøst i<br />
Afghanistan. Bidraget vil telle rundt<br />
tretti mann, og oppdraget skal løses<br />
i nært samarbeid <strong>med</strong> internasjonale<br />
bistandsorganisasjoner og lokal<br />
administrasjon. Utover dette skal det<br />
også bidras <strong>med</strong> et brann- og havarielement<br />
på Kabul flyplass, som vil<br />
bestå av personell fra Luftforsvaret<br />
og sivile brannkorps.<br />
Bataljon <strong>med</strong> norsk<br />
ledelse<br />
Det er planlagt at Norge skal stille<br />
<strong>med</strong> en bataljonsledelse som får<br />
ansvaret for flere kompanienheter<br />
enn Kavalerieskadronen. Under<br />
bataljonssjef oberstløtnant Yngve<br />
Odlos ledelse vil det også finnes to<br />
utenlandske kompanier.<br />
Bataljonens oppdrag vil være fortsatt<br />
bistand til afghansk politi, <strong>med</strong><br />
hovedvekt på valget til høsten.<br />
Ansvarsområdet vil være de to politidistriktene<br />
i Kabul som Telemark Task<br />
Force (TMTF) har hatt frem til nå. En<br />
utvidelse av ansvarsområdet vurderes.<br />
Den norske NCC-staben (National<br />
contingent commander) er allerede<br />
etablert i Afghanistan, men ledelsen<br />
roteres i løpet av juli. Denne staben<br />
er et fremskutt stabselement som<br />
jobber direkte under Forsvarets fellesoperative<br />
hovedkvarter (FOHK),<br />
og som ivaretar den administrative<br />
kontrollen over de norske styrkebidragene.<br />
Rønning forteller at NCC<br />
kommer til å legge stor vekt på vurderingen<br />
av det norske personellets<br />
sikkerhet.<br />
Rønning mener treningsnivået for<br />
de norske styrkene er godt, og er<br />
overbevist om at Norge vil gjøre seg<br />
godt bemerket under utførelsen av<br />
oppdraget.<br />
Foto av<br />
NORSOF TG og Torbjørn<br />
Kjosvold/ Forsvarets<br />
Mediesenter<br />
www.garden.no - 11
Jegerne hadde behov for bevegelighet i sitt aksjonsmønster<br />
Vårt dyre<strong>bare</strong> arvesølv<br />
Som en oppfølger til forrige<br />
nummers historiske reinnføring<br />
av gamle distinksjoner, vil jeg<br />
dele noen ytterligere historiske<br />
fakta rundt de såkalte underoffisersgradene<br />
og annet uniformstilbehør.<br />
Tekst av kaptein Frode Nilsen<br />
Foto: bildearkiv<br />
Før oversersjant- og stabssersjantgradene<br />
ble innført var<br />
underoffisersgradene som følger:<br />
Sersjant , Furer, Kommandersersjant<br />
og Fanejunker. De tre<br />
førstnevnte hadde distinksjonene<br />
romertall I-III og røde tresser som<br />
i dag.<br />
Slår et slag for<br />
Fanejunkergraden<br />
Fanejunker var den øverste<br />
underoffisersgraden, og kan muligens<br />
sammenlignes <strong>med</strong><br />
Regimental Sergeant Major.<br />
Helt særegent for denne graden<br />
var at man bar offisersuniform<br />
som offiserene, <strong>med</strong> offisers<br />
epauletter uten stjerner.<br />
Tilsvarende på gardeluen:<br />
offiserskokarde,sølvdusk og bred<br />
sølvtresse men ingen andre<br />
tresser. Det er litt diffust hvordan<br />
paradehatten så ut, men det er<br />
nærliggende å anta uten tresser,<br />
<strong>med</strong> offisers silkekokarde, og<br />
kanskje strutsefjær, som<br />
offiserene bar i stedet for hestehår<br />
(og som vi vet, senere bøffelhår).<br />
Fanejunkere var det tilsynelatende<br />
1-3 av per bataljon, og av<br />
fotografier kan det tyde på at de<br />
gjerne var i femtiårsalderen+ .<br />
I kavaleriet var tilsvarende<br />
betegnelse Standartjunker, og i<br />
artilleriet Stykkjunker. Fanejunkergraden<br />
ble avskaffet 1930 i forbindelse<br />
<strong>med</strong> ny hærordning, og<br />
som en "sosialdemokratisk tilpasning"<br />
av gradssystemet. Med en<br />
innføring av ny befalsordning,<br />
hvem vet<br />
- Kanskje reinnføring av denne<br />
betegnelsen igjen kunne vært<br />
aktuelt for de aller eldste sersjantene<br />
I forrige nummer ble det<br />
beskrevet at jakken - colletten tidligere<br />
var kort, nesten like kort<br />
som dagens permuniform. Dette<br />
var kjennetegnende for jakker i<br />
Jegerkorps, som Garden var en<br />
del av. Jegerne hadde behov for<br />
bevegelighet i sitt aksjonsmønster.<br />
Man mente at langt<br />
"skjørt" på jakken hemmet denne<br />
bevegeligheten. Dagens relativt<br />
lange paradejakke er altså transformert<br />
bort fra det opprinnelige…<br />
sikkert etter nøye vurderinger.<br />
Dagens offisersportepe <strong>med</strong><br />
rødt skinnfor forstår man visst<br />
ikke helt korrektheten av. Sikre<br />
kilder hevder at skinnforing var<br />
valgfritt, men ble regnet som en<br />
fordel slitasjemessig. Men skinnet<br />
var gult slik at det ikke skulle<br />
bryte mot gullfarven i portepeen.<br />
Offisersskjerfet var også i sort og<br />
12 - www.garden.no
Det sivile motebildet har påvirket uniformenes fasong gjennom århundrene<br />
Fanejunker var den øverste underoffisersgraden, og kan muligens sammenlignes <strong>med</strong> Regimental Sergeant Major.<br />
gult, som portepeen. Denne<br />
fargen gjaldt fra 1814 til 1844, da<br />
dagens karmosinrøde farge ble<br />
innført.<br />
Visste du at:<br />
Militære uniformer i flere<br />
århundrer og frem til våre<br />
dager har hatt stor innvirkning<br />
på den sivile moten<br />
Kjole&hvitt /sjakett, smoking<br />
og dagens herredress: De<br />
har alle hentet sin form fra<br />
tidligere militære uniformer.<br />
Og vice versa: Det sivile<br />
motebildet har påvirket<br />
uniformenes fasong gjennom<br />
århundrene.<br />
Goretex - eller<br />
membranuniform<br />
Til høsten en gang, er det signalisert<br />
at Hæren skal utrustes <strong>med</strong><br />
membranuniformer for alle til<br />
erstatning for dagens feltuniform.<br />
La meg oppklare noe: Goretex<br />
er et registrert varemerke som<br />
betegner et helt<br />
spesielt produkt.<br />
I vår dagligtale sier<br />
vi goretex om det<br />
meste av membran<br />
type plagg.<br />
Sannsynligvis pga at<br />
goretex var det<br />
første merket på<br />
markedet i lang tid.<br />
Når Hæren<br />
utstyres <strong>med</strong> de<br />
nye uniformene er<br />
det slett ikke<br />
gitt at de vil være<br />
produsert av<br />
goretex, det kan<br />
utmerket godt være<br />
et annet tex merke.<br />
Membran egenskapen<br />
er imidlertid en<br />
fellesnevner, slik at<br />
membranuniform vil<br />
være en mer korrekt<br />
benevning.<br />
Denne er ikke<br />
spesielt behagelig direkte mot<br />
huden, så i takt <strong>med</strong> inn-føringen<br />
vil det bli anskaffet et nettinglignende<br />
undertøy, kalt rhovyl.<br />
Men nok om moderne<br />
transformasjonshistoriske<br />
benevnelser for denne gang…<br />
www.garden.no - 13
Ugly Baby: '86 mod Ford Falcon kjøpt av Løytnant Svein Lund i Sydney<br />
Løytnant på reise jorden rundt:<br />
<strong>Drepte</strong> <strong>villsvin</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>bare</strong><br />
<strong>nevene</strong><br />
ene<br />
- Jeg har vært ute og reist i<br />
9 måneder - og for et år! I<br />
slutten av august leverte jeg<br />
inn utstyr, lot håret gro og<br />
tok farvel <strong>med</strong> gamlelandet<br />
og satte kursen for en<br />
"Jorden Rundt"-reise. “ Min<br />
gode venn Lloyd Kleppe tok<br />
seg også fri for å være <strong>med</strong><br />
” , forteller en engasjert<br />
troppssjef.<br />
Tekst og bilde av<br />
Visste du at:<br />
Villsvin og kenguruer<br />
er skadedyr i<br />
Australia.<br />
Løytnant Svein Lund<br />
Turen starter<br />
“Turen startet i Thailand, nedover til<br />
Malaysia, Singapore og deretter Bali<br />
og Indonesia. Etter 2 måneder gikk<br />
turen videre til Australia, hvor vi reiste<br />
ned østkysten - helt fantastisk!<br />
New Zealand i 2 uker og så Fiji. Et<br />
fantastisk sted <strong>med</strong> øyer du går rundt<br />
på 5 -10 min, hvite strender, blått<br />
krystallklart vann, koraller, palmer og<br />
noen bygninger til festing og overnatting<br />
- kan anbefales! Deretter<br />
California og så turen nedover Sentral<br />
Amerika. Mexico, Belize, Guatemala,<br />
Honduras, Nicaragua og Costa Rica.<br />
Deretter en tur opp til Bahamas for<br />
så og sette kursen hjemover igjen, en<br />
liten ferie for å komme inn i norsk<br />
kultur og rytme.<br />
Fantastiske<br />
dager<br />
Tenkte jeg skulle fortelle om noen<br />
fantastiske dager jeg hadde i<br />
Australia, Lloyd og jeg, samt Pethra<br />
(kjæresten til Lloyd som kom ned for<br />
å besøke oss). Noen uker i forveien<br />
hadde Lloyd og jeg vært på en<br />
Outback- tour i villmarken i Australia,<br />
hvor vi ble kjent <strong>med</strong> Ted, guiden<br />
som tok denne 5 dagers turen hver<br />
uke. Dette er en historie i seg selv,<br />
men den får jeg eventuelt ta en<br />
annen gang!<br />
Så det jeg egentlig ville fortelle<br />
om: Wow for en tur! Vel, Ted inviterte<br />
oss ut til farmen hans i romjulen så vi<br />
kunne feire julen sammen <strong>med</strong> han<br />
14 - www.garden.no
“Papegøyestek smakte ikke godt”<br />
Løytnant Lund har vært igjennom mye. Vi tar mest for oss reisen hans gjennom Australia.<br />
og familien hans. 3. juledag tok vi Ugly<br />
Baby ( en '86 mod Ford Falcon som vi<br />
hadde kjøpt) reiste fra Sydney og en 7<br />
timers kjøretur ventet oss inn i bushen.<br />
Inn i bushen<br />
Etter 5 timer konker Ugly Baby helt, i en<br />
"by" som heter Leadville ( de hadde en<br />
butikk der før men ikke nå lenger).. langt<br />
ute i bushen lørdag kveld. Bilen kokte, vi<br />
fylte på vann, og etter 5 min. måtte vi<br />
fylle på nye 3 liter. stoppet hos en kar,<br />
som fortalte oss hvor vi kunne fikse<br />
bilen, men at vedkommende antakeligvis<br />
var drita full . DET stemte ganske så<br />
godt, men vi fikk kjøre bilen inn i garasjen<br />
hans og diagnosen var klar: It's<br />
f#####! Men <strong>med</strong> godt mot startet han,<br />
samt 2 sønner å mekke på bilen. Av <strong>med</strong><br />
hele motorblokka, skifte topp-pakning og<br />
det som var. I mellomtiden inviterte de<br />
oss inn til middag og TV, men vi avstod<br />
fra det... ( ikke noe lekkert campingvognhus...)<br />
vi mekket på Ugly Baby frem til<br />
2300, drakk øl og spilte SLIM DUSTY for<br />
fulle mugger. Så kom de ut <strong>med</strong> madrasser<br />
og tepper, og så sov vi i garasjen<br />
deres.<br />
Neste dag var fyren (litt mer edru)<br />
oppe kl 0500, skrudde av motorblokka på<br />
en bil han hadde, reiste inn til nærmeste<br />
tettsted og kjøpte deler for 100$, og på<br />
an igjen. ferdig kl 1300 - og når det gjaldt<br />
betaling, ville han ha 100$ for delene !<br />
Ingenting for jobben (8-9t) samt motorblokka,<br />
skiftet også olje paa bilen, men vi<br />
ga han 200$ , takket for jobben og kjørte<br />
videre. Maken til gjestfrihet<br />
har jeg ikke opplevd!<br />
Vi kom opp til Ted etterhvert, ble innlosjert<br />
og så middag og fest <strong>med</strong> familie<br />
og venner. Og så begynner det feteste<br />
så langt på turen: Mandag: opp kl 0530,<br />
Villsvinjakt <strong>med</strong> kniv og hunder,<br />
(de råeste hundene jeg har sett) en blanding<br />
mellom Bullmastif og Irsk ulvehund.<br />
Og navnet BAD! Hodet til hunden var<br />
større enn en fotball. BEN- halvparten i<br />
størrelse men har fanget dobbelt så<br />
mange <strong>villsvin</strong>. Begge <strong>med</strong> tykk lærbeskyttelse<br />
rundt halsen; <strong>villsvin</strong>ene kan<br />
kutte strupen deres i ett hogg! Ingen<br />
fangst denne morgenen, tilbake til farmen,<br />
fikk <strong>med</strong> ei rifle og salonggevær for<br />
innskyting til senere.<br />
Spiste Polly<br />
Lloyd og jeg tok en liten jaktrunde rundt<br />
huset, og plutselig sitter det en grønn<br />
pappegøye i treet, jeg fyrer av <strong>med</strong><br />
salonggeværet og Polly faller. Lloyd tar<br />
ut fileen, slenger den i WOK'en, og tester<br />
pappegøyestek. det smakte IKKE<br />
godt, men vi måtte prøve ( til info så er<br />
det utrolig mange pappegøyer her nede,<br />
samt kakaduer, man ser hundretusener<br />
av kroner fly rundt fritt!)<br />
Deretter drar Lloyd, Petra og jeg på<br />
kengurujakt. Det er et veldig bra dyreliv<br />
her, og vi felte 6-7 kenguruer, tok <strong>med</strong><br />
noen lår hjem til hundene, som var storfornøyde<br />
for litt kjøtt. Vi kunne sikkert ha<br />
felt fem ganger så mange kengeruer,<br />
men vi lot mange <strong>bare</strong> gå. Utrolig hvor<br />
mange det er av dem, og vi kunne skyte<br />
så mange vi orket. Tirsdag: opp kl 0530 å<br />
avgårde på pick-up'en. Etter 10 minutters<br />
kjøring ser vi en flokk <strong>med</strong> <strong>villsvin</strong>, stanse<br />
og hundene etter, og vi etter der.<br />
Hundene får tak i ørene til <strong>villsvin</strong>et og<br />
holder det,<br />
www.garden.no - 15
Tar opp kniven og stikker<br />
“<strong>med</strong> kniven i<br />
hånden, hopper jeg<br />
på <strong>villsvin</strong>et, tar tak<br />
i beina og snur det<br />
rundt og setter kniven<br />
i hjertet.<br />
Mitt første <strong>villsvin</strong><br />
- for et kick!”<br />
Lloyd tok også ett, og totalt fikk vi 3 <strong>villsvin</strong><br />
denne morgenen.<br />
Helt rått!<br />
Jaktet fra bilen<br />
Hjem på farmen, slakter <strong>villsvin</strong>ene og<br />
deretter noen timers hesteridning. Det er<br />
mest vanlig jakte fra bil her, men vi ville<br />
ut å gå igjen på jakt etter kenguru. Vi ble<br />
kjørt ut et stykke for å jakte på vei hjem.<br />
Etter 30 min gåing, hører vi <strong>villsvin</strong> nede i<br />
en liten dal. Lloyd sneik seg innpå <strong>med</strong><br />
223 kaliber rifle. Etter 20 min ser han et<br />
svært <strong>villsvin</strong>, skyter og hører/ser at han<br />
treffer. Plutselig er det flere <strong>villsvin</strong> der,<br />
men de løper opp en liten ås. Kommer<br />
frem til der han skjot <strong>villsvin</strong>et, men ingenting<br />
der, <strong>bare</strong> masse blod. - Skitt!, tenker<br />
vi. Her går det rundt et stort drag av<br />
et <strong>villsvin</strong> hardt såret. Kan dette være<br />
trygt OK - nå har vi et svaert <strong>villsvin</strong> som<br />
er forbannet og skadeskutt, Jeg tar riflen<br />
fra Lloyd( vi skyter annenhvert) og fortsetter<br />
etter. Jeg ser ett lenger oppe, skyter,<br />
det faller, løper opp til <strong>villsvin</strong>et, ser et<br />
nytt og skyter igjen, loper videre opp, vi<br />
bytter våpen igjen, fortsetter videre opp<br />
og der er det ett til: lloyd skyter og vi har<br />
skutt 3 <strong>villsvin</strong>. Vi var litt engstelige for det<br />
skadeskutte <strong>villsvin</strong>et, at det skulle returnere<br />
naar det hørte skrikene til de andre,<br />
men det kom ikke. Vi slepte dyrene ned<br />
og slaktet dem for å hente dem senere.<br />
På hjemturen ble det et par kenguruer<br />
også, hvorav Pethra skjøt det ene <strong>med</strong> et<br />
skudd rett i hjertet. hjem for litt middag<br />
på farmen, og så ut på Spotlightjakt (lyskaster<br />
på bilen).<br />
“Den største<br />
kengeruen jeg<br />
har sett”<br />
Det ble 7-8 kenguruer her også ( Lloyd<br />
skjøt den storste kenguren jeg har sett.<br />
Må ha vært bortimot 2,5 meter høy. For<br />
et dråg! På vei hjem fikk BAD og BEN teften<br />
av flere <strong>villsvin</strong>, hopper av og setter<br />
av gårde. Plutselig kommer hele gjengen<br />
rett mot bilen, hundene etter, og vi avgårde.<br />
Lloyd ser at den ene hunden jager et<br />
svin - og han etter. Hopper på det, drar og<br />
sliter for å få det over på ryggen, noe<br />
som ikke akkurat er lett. Svinene er nemlig<br />
sterke. Får det rundt på ryggen og tar<br />
opp kniven og stikker det ned i hals regionen<br />
og kjenner etter hjertet og får avlivet<br />
det temmelig raskt. Det andre blir slept<br />
opp til bilen (Chris, svogeren til Ted,<br />
hadde ikke kniv!), og jeg skal avlive det.<br />
Det var litt i villeste laget, og Lloyd skal<br />
hjelpe meg <strong>med</strong> å holde det rolig slik at<br />
jeg får kniven inn på riktig sted. Men tror<br />
du ikke svinet snur seg og biter Lloyd i<br />
hånden et fint minne for Lloyd! DETTE<br />
har vært en av de raaeste dagene i mitt<br />
liv!<br />
Nå er fryseren til Ted fyllt opp i alle fall,<br />
så han får tilberedt <strong>villsvin</strong> og kenguru til<br />
neste gruppe <strong>med</strong> backpackere som kommer.<br />
Beste hilsener<br />
Svein Lund<br />
Løytnant tilbake<br />
fra langperm<br />
Visste du at:<br />
Gardens musikk og<br />
drillkompani skal til<br />
Australia i 2005.<br />
16 - www.garden.no
den gode vaffel lukten som ofte kommer fra kapellet i militære leirer<br />
Et annerledes kapell<br />
Mange er kanskje kjent <strong>med</strong> den gode vaffel lukten<br />
som ofte kommer fra kapellet i militære leirer rundt<br />
omkring i landet. Like mange har nok også tatt turen<br />
innom for å delta på en gudstjeneste eller to.<br />
Forskjellen på Garden og andre avdelinger i Norge er<br />
at gudstjenestene i H M kongens Garde foregår i et<br />
litt spesielt kapell. For kapellet i H M kongens Garde<br />
er nemlig et telt. Felt kapellet ble vikslet av biskop<br />
Gunnar Stålseth tirsdag 5. oktober 2004.<br />
Prest assistent Odd Markus Thorvaldsen er fornøyd <strong>med</strong> det<br />
nye kapellet, men er enda ikke helt sikker på hvordan han skal<br />
få til vaffelproduksjonen i det nye kapellet.<br />
2. klasse,<br />
fremmad marsj!<br />
Gardistene på Huseby-leiren som drev <strong>med</strong> sine vanlige plikter<br />
i leiren, stusset litt da 2. klasse ved en av Oslos barneskoler<br />
marsjerte forbi og ga honnør stolt og stramt, som om<br />
de ikke hadde gjort annet hele livet...<br />
Tekst og bilde av Anders Granlund<br />
Gardens Mediesenter<br />
Neida, Forsvaret har ikke<br />
begynt å rekruttere fra barneskolen,<br />
men Garden<br />
hadde invitert denne klassen<br />
til en omvisning på leiren.<br />
Men for å kunne være<br />
på en militærleir må man<br />
gjennom en del punkter<br />
som ikke akkurat er hverdagspensum<br />
i skoleverket.<br />
Først ble barna sminket<br />
<strong>med</strong> kamoflasje-sminke i<br />
ansiktet, og klasseforstanderne<br />
og foreldrene som<br />
var <strong>med</strong>, måtte også få på<br />
seg grønne, brune og svarte<br />
striper i ansiktet. Deretter<br />
var det drilling på marsjering<br />
og hilsing, før kanskje<br />
dagens høydepunkt sto for<br />
tur, nemlig en tur <strong>med</strong> en av<br />
de nyanskaffede SISU-kjøretøyene<br />
rundt i leiren.<br />
Noen var litt skeptiske til å<br />
sitte på <strong>med</strong> det store kjøretøyet,<br />
men alle krøp inn i<br />
SISUen og smilene til barna<br />
var temmelig brede da de<br />
kom ut igjen. Så da får <strong>bare</strong><br />
tiden vise om denne dagen<br />
gjorde sterkt nok inntrykk<br />
på 7. åringene til at noen<br />
kanskje vil komme tilbake<br />
når de blir i vernepliktig<br />
alder.<br />
www.garden.no - 17
Det er ikke en hvilken som helst befalsutdanning<br />
Odd Are Håvardstun søkte seg videre:<br />
Fra slottet<br />
til statsraaden!<br />
De fleste dimmiterer tilbake til det<br />
sivile liv, men for Odd Are<br />
Håvardstun var en framtid i forsvaret<br />
midt i blinken. Når førstegangstjenesten<br />
i H.M. Kongens<br />
Garde nærmet seg slutten besluttet<br />
han seg for å søke videre<br />
utdanning i forsvaret, og det er<br />
ikke en hvilken som helst utdanning.<br />
Tekst og bilde: Alexander Fjellestad<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
I oktober i fjor startet Odd Are<br />
Håvardstun sin førstegangstjeneste i<br />
H.M. Kongens Garde. Håvardstun<br />
tjenestegjorde i 2. Gardekompani<br />
fram til den 24. juli, da ble nemlig<br />
den 19 år gamle gardisten overført til<br />
befalskolen for sjøforsvaret hvor han<br />
nå er kommet inn på elektro- ingeniør-<br />
linjen.<br />
Utdanningen<br />
Det er ikke en hvilken som helst<br />
befalsutdanning den tidligere gardisten<br />
har startet på, for å starte på<br />
utdanningen måtte de som allerede<br />
hadde sluppet gjennom nåløyet,<br />
gjennom enda en utvelgelses prosses.<br />
Håvardstun som nå er blant de<br />
som kom innpå selve linja, har nå<br />
startet på en utdanning som vil gi<br />
han åtte år i sjøforsvaret.<br />
Det første halvåret vil foregå på<br />
befalskolen for sjøforsvaret i Horten<br />
hvor han sammen <strong>med</strong> de andre<br />
befalselevene vil gå gjennom grunnlegende<br />
befalsutdanning. Etter dette<br />
blir han overført til sjøkrigskolen i<br />
Bergen hvor han skal gå i tre og et<br />
halvt år.<br />
“ Etter endt ut-danning håper<br />
jeg å få tjenestegjøre på de nye<br />
fregattene som forsvaret nå holder<br />
på å bygge ” ( Red. anm. Les mer<br />
om marinens nye fregatter på side<br />
20)<br />
Gardistiske lærdommer<br />
Håvardstun kan fortelle at det er<br />
flere ting som er positivt for en tidligere<br />
gardist som ønsker befalsutdanning.<br />
- Skaporden er ganske lett her i<br />
forhold til de kravene vi hadde, forteller<br />
Håvardstun. For mange av de<br />
som søker er befalskolen deres første<br />
møte <strong>med</strong> forsvaret og derfor<br />
stiller Håvardstun litt sterkere <strong>med</strong><br />
sine erfaringer fra garden.<br />
Han drar <strong>med</strong> seg mange gode<br />
erfaringer fra garden og ligger foran<br />
de andre i noen ting. Og som tidligere<br />
gardist så er han selvfølgelig<br />
<strong>med</strong> å lære opp de nye i sluttet<br />
orden.<br />
“ Jeg har mer erfaring <strong>med</strong><br />
saband, våpentjeneste og stridsteknikk<br />
enn de fleste andre ”<br />
Toktet<br />
Noe av det første som skjer i september<br />
er at elevene skal reise til<br />
Lisboa , Cardiz og til slutt Las<br />
Palmas <strong>med</strong> Statstråd Lehmkul.<br />
Dette ser Håvardstun fram til <strong>med</strong><br />
stor glede og mener at dette er<br />
selve rosinen i pølsa for befalselevene.<br />
På toktet vil de utvikle seg og<br />
når de kommer tilbake til Norge vil<br />
elevene ha gått gjennom grunnleggende<br />
befalsutdanning og en del<br />
andre fag, for eksempel sjømannskap,<br />
lederskap og instruksjonslære.<br />
Med på toktet er også 19 besetnings<strong>med</strong>lemmer<br />
og 11 offiserer<br />
deriblant lege, instruktører og veiledere.<br />
18 - www.garden.no
Skaporden er ganske lett her i forhold til de kravene vi hadde<br />
HMKG møter fremtiden<br />
- Vår hovedleveranse og innsatsevne i fred er et skarpt vakthold for Hans Majestet og hans<br />
familie 24 timer i døgnet, 365 dager i året. Dette gjør vi i nært samarbeid <strong>med</strong> Politiet.<br />
Tekst av Kaptein Brynildsen,<br />
Presse og informasjonsoffiser<br />
Det er en eneste hovedgrunn og<br />
drivkraft for Gardens spesialisering.<br />
Det er å løse operasjonen<br />
Kongevakthold i krise - og eventuelt<br />
krig - på en mer moderne måte enn<br />
før. En bieffekt og bonus av dette er<br />
at vi der<strong>med</strong> ivaretar, utvikler og tilfører<br />
Hæren verdifull kompetanse<br />
på mange fremtidsrettede militærfaglige<br />
områder. En kompetanse<br />
som gjør at Garden kan være en<br />
betydningsfull bidragsyter <strong>med</strong><br />
befal, enheter og enkeltsoldater<br />
også til operasjoner i utlandet, sier<br />
<strong>Gardesjef</strong> oberstløytnant Jan<br />
Magnus <strong>Brekkhus</strong>.<br />
Et slikt vakthold krever en betydelig<br />
mannskapsvolum og tilstrekkelig<br />
<strong>med</strong> befal og er derfor den grunnleggende<br />
premissleverandøren for<br />
avdelingens størrelse. Ikke minst<br />
skyldes dette behovet for å overholde<br />
de vernebestemmelser som<br />
gjelder for arbeidsbelastning for den<br />
enkelte, forteller <strong>Brekkhus</strong>. - Vår<br />
hovedleveranse og innsatsevne i<br />
krise og krig er en Garde som i fred<br />
er organisert, utrustet, skarptrent<br />
og klar til stridsmessig innsats for<br />
beskyttelse av Kongen og hans<br />
familie. Forsvarsministeren vil at vi i<br />
tillegg skal kunne påta oss en rolle<br />
<strong>med</strong> innsats i hovedstaden eller om<br />
nødvendig et annet sted i Norge.<br />
En slik innsats kan ikke improviseres,<br />
men krever en stadig oppegående<br />
avdelingsstruktur og tilstrekkelig<br />
systemtrening av Gardens<br />
sammensatte organisasjon.<br />
<strong>Brekkhus</strong> mener at moderniseringen<br />
er riktig og viktig i de<br />
kommende år.<br />
<strong>Brekkhus</strong> presiserer<br />
at den operative<br />
utviklingen i HMKG<br />
er en naturlig konsekvens<br />
av GIH`s klart<br />
uttrykte strategi om<br />
modernisering og<br />
endring av Hæren.<br />
Kp 1 Kp 2<br />
Kp 3 Kp 4 Kp 5<br />
www.garden.no - 19
Bekjemper trusler både i luften, på overflaten og under vann<br />
Gardisten tar en titt på<br />
Fregattenes<br />
hovedoppgaver<br />
lengre tid alene, godt egnet til<br />
tilstedeværelse i disse områ-<br />
dene. FregatF<br />
regattene tene kan for f<br />
eksem-<br />
pel beskyt<br />
ytte te olje- og gassinstalla<br />
alla-<br />
sjonene dersom det skulle bli<br />
nødvendig<br />
endig, , og vil også kunne<br />
beskyt<br />
ytte te fiskeriaktivitet i norske<br />
havområder<br />
områder.<br />
Fregatten er bygget slik at den enkelt kan oppgraderes <strong>med</strong> sterkere våpenstyrke.<br />
Fred<br />
Fregatter ter er arbeidshestene i all<br />
maritim krigføring og behovet et forf<br />
disse er stort. FregatF<br />
regattene tene er helt<br />
sentrale elementer i alle opera-<br />
sjoner og øvelser både hjemme<br />
og internasjonalt. I fredstid er til-<br />
stedeværelsen av fregattene<br />
tene<br />
gjennom trening og øvelser den<br />
viktigste oppgaven. Norge har en<br />
svært langstrakt kystlinje k<br />
og konk<br />
on-<br />
trollerer et havområde som er<br />
nesten syv ganger så stort som<br />
fastlandsarealet.<br />
Fregattene tene har en viktig rolle i å<br />
overvåke e og håndheve e suve<br />
renitet i dette te vidstrakte<br />
området. FregatF<br />
regattene tene blir en<br />
god plattf<br />
tform for f<br />
katastrof<br />
astrofehånd-<br />
tering og redning. . De nye n e fregat-<br />
tene er blant annet utstyrt <strong>med</strong><br />
minesykehus.<br />
ehus.<br />
Krise<br />
Fregattene tene er svært sentrale i en<br />
norsk suverenitetshe<br />
erenitetshevdelse. ForF<br />
den nasjonale sikkerheten er det<br />
viktig <strong>med</strong> en synlig tilstedevæ<br />
væ-<br />
relse i de områdene som kan bli<br />
utfordret.<br />
Fregattene tene er <strong>med</strong> sin<br />
havgående egenskap, og evnene<br />
til å operere overo<br />
Krig<br />
Fregattene tene er multirollefartøy<br />
artøy.<br />
Det vil si at disse fartøyf<br />
artøyene blir<br />
utstyrt for f<br />
å bekjempe trusler<br />
både i luften, på overflaten o<br />
og<br />
under vann. v<br />
Dette te gjør fregattene<br />
tene<br />
til en svært fleksibel enhet <strong>med</strong><br />
stort potensial både nasjonalt og<br />
internasjonalt.<br />
I en krigssituasjon er beskyt<br />
yt-<br />
telsen av forsyningslinjene f<br />
de<br />
nye e fregattenes tenes viktigste oppgave.<br />
De nye n e fregattene tene er <strong>med</strong> sin<br />
sjøgående egenskap svært godt<br />
egnet til å delta a i en multinasjo-<br />
nal styrk<br />
yrke e i regi av Nato eller FN.<br />
Fridtjof Nansen-klassen har høy-<br />
etse ambisjonsnivå på anti ubåt-<br />
Tekniske data for nye<br />
fregatter:<br />
Lengde: 134,0 meter<br />
Bredde: 16,8 meter<br />
Største høyde over vann: 34,0<br />
meter<br />
Dypgående: 7,6 meter<br />
Deplasement: 5300 tonn<br />
Marsfart: 25 knop<br />
Rekkevidde: 4500 nautiske mil<br />
Besetning: 120 - herav 50 befal,<br />
32 vervede, 10 lærlinger og 28<br />
menige.<br />
20 - www.garden.no
krigføring og kommando- k<br />
kontrollk<br />
og informasjon.<br />
Videre skal fre-<br />
gattene tene være trent til antioverfla<br />
erfla-<br />
tekrigføring og fredsstøttende<br />
tende<br />
operasjoner.<br />
Fridtjof Nansen-klassen gir<br />
kapasiteter i et trusselbilde i<br />
både kystnære k<br />
farf<br />
arvann ann og inter-<br />
nasjonale havområder<br />
områder. . Den nyen<br />
fregattklassen tklassen er også bygget b<br />
så<br />
fleksibelt at den enkelt elt kan bli<br />
oppgradert <strong>med</strong> for f<br />
eksempel<br />
kraftigere våpenstyrk<br />
yrke.<br />
NH90 -<br />
Helikopteret<br />
Det ble satt t ned en liste <strong>med</strong><br />
kravspesifikasjoner som ligger<br />
bak valget v<br />
av helikopter til<br />
Fridtjof-Nansen klassen. NH90<br />
tilfredsstilte flest krav v og ble<br />
derfor valgt v<br />
som helikopter til<br />
kampsystemet. stemet. Helikopteret er<br />
helt nytn<br />
ytt t og særdeles fremtids-<br />
rettet, tet, <strong>med</strong> et potensial til å bli<br />
et enhetshelikopter for f<br />
hele<br />
Forsvaret. NH90 øker fartøyf<br />
artøyenes<br />
kapasitet innen overflate- o<br />
og<br />
anti-ubåtoperasjoner betraktelig.<br />
Det marker også en betydelig<br />
styrking av kapasiteten for f<br />
inn-<br />
NH90 tilfredsstilte flest krav<br />
setting ting og evakuering e<br />
av perso-<br />
nell, samt søk og redning.<br />
Dessuten vil helikopteret bruk<br />
ukes<br />
som logistikkelement og til bor-<br />
ding av fartøyf<br />
artøyer.<br />
Produsent:<br />
NHIndustries (Nato<br />
Helikopter Industries)<br />
Rekkevidde og operasjonstid<br />
utenfor base og logistikkele<br />
ele-<br />
ment: over o<br />
500 0 nautiske e mil.<br />
Bemanning: 4 (to piloter, , en takt<br />
ak-<br />
tisk koordinator k<br />
og en sensor-<br />
operatør). I tillegg vil det i perio-<br />
der være <strong>med</strong> en redningsmann<br />
som til vanlig v<br />
er navigasjonsof<br />
vigasjonsoffi-<br />
ser på Nansen-fregatten.<br />
ten.<br />
Synkeminer<br />
Synkeminer<br />
som del av antiubåtkrigføring.<br />
Missiler<br />
Evolved Sea<br />
Sparrow - fartøyets<br />
primære<br />
våpensystem<br />
mot luftmål.<br />
NSM (<strong>Ny</strong>e<br />
Sjømålsmissil) -<br />
Missiler <strong>med</strong><br />
lang rekkevidde<br />
og som er spesialdesignet<br />
for<br />
innaskjær krigføring.<br />
Torpedo<br />
SLT - Stingraytorpedo<br />
Autonome lettvektstorpedoer<br />
<strong>med</strong> elektrisk<br />
fremdrift.<br />
Hovedradar<br />
SPY 1F.<br />
Rekkevidde opp<br />
til 200 nautiske<br />
mil.<br />
Kanon<br />
76 <strong>med</strong> mer<br />
kanon til luftvern,<br />
overflatemål<br />
og landmål.<br />
Visste du at:<br />
En fregatt er et lite selvstendig<br />
samfunn <strong>med</strong> de<br />
fleste funksjonene som i<br />
det sivile liv.<br />
www.garden.no - 21
Det venter nye utfordringer på restauranten<br />
Korporal Pedersen er restaurantsjef<br />
på McDonalds i Drammen:<br />
- Her har jeg<br />
kommandoen!<br />
Espen Pedersen legger ikke<br />
skjul på at han har lært en ting<br />
eller to om vask under førstegangstjenesten<br />
i Garden. -<br />
Vaskekravene på McDonald's<br />
er veldig høye fra før, men de<br />
vil nok bli enda høyere nå som<br />
jeg er tilbake, smiler<br />
korporalen.<br />
Tekst og foto av<br />
Hans Marius Jacobsen<br />
Gardens Mediesenter<br />
Som kompaniassistent og tillitsvalgt<br />
i 5. Gardekompani har<br />
Pedersen hatt nok å henge fingrene<br />
i i løpet av året. Nå er tiden<br />
som vernepliktig over, og det<br />
venter nye utfordringer på<br />
restauranten.<br />
“ Som vernepliktig<br />
har det vært<br />
litt vanskelig å<br />
22 - www.garden.no
mye er likt mellom McDonald's og Forsvaret<br />
kombinere arbeidet<br />
<strong>med</strong> restauranten og<br />
de oppgavene jeg<br />
hadde her i Garden”<br />
Men jeg har jobbet når jeg har<br />
hatt tid, og vært mye innom for å<br />
se hvordan det går.<br />
Pedersen mener jobben som<br />
restaurantsjef har mange likheter<br />
<strong>med</strong> oppgavene som kompanitillitsvalgt.<br />
- Som restaurantsjef er jeg veldig<br />
opptatt av å jobbe på gulvet<br />
sammen <strong>med</strong> de ansatte. Jeg<br />
tror dette er en viktig motivasjonsfaktor,<br />
og det er jo tross alt<br />
her vi tilfredsstiller våre kunder -<br />
ikke på kontoret! Som kompanitillitsvalgt<br />
hadde jeg nok mange av<br />
de samme oppgavene <strong>med</strong> tanke<br />
på motivasjon og det å fatte viktige<br />
beslutninger, fremhever<br />
Pedersen.<br />
Like systemer<br />
Organisasjonsmessig mener korporal<br />
Pedersen at mye er likt<br />
mellom McDonald's og<br />
Forsvaret. Selv har han avansert i<br />
gradene, fra det han liker å kalle<br />
"menig" McDonald's ansatt til<br />
"kaptein".<br />
- Man kan si at jeg har gått hele<br />
løpet fra vanlig ansatt til restaurantsjef.<br />
Litt humoristisk sett kan<br />
man si at jeg startet som en del<br />
av crewet, eller som vanlig menig<br />
om du vil. Deretter avanserte jeg<br />
til å bli assisterende skiftleder,<br />
nesten som en korporal i<br />
Forsvaret. Etter denne stillingen<br />
fulgte jobber som henholdsvis<br />
skiftleder, 2. assisterende og<br />
assisterende. Disse stillingene<br />
kan sammenlignes <strong>med</strong> stillingene<br />
som sersjant, fenrik og løytnant<br />
i Forsvaret. Som restaurantsjef<br />
er jeg nå på en måte en kaptein,<br />
sier Pedersen <strong>med</strong> glimt i<br />
øyet.<br />
Korporal Pedersen jobber på gulvet sammen <strong>med</strong> de ansatte. Han mener dette er en<br />
stor motivasjonsfaktor.<br />
Godt skolert<br />
For å bli restaurantsjef måtte<br />
Pedersen gjennom et titalls kurs i<br />
Norge, samt en 2 ukers skole på<br />
The Hamburger University i<br />
Chicago, USA.<br />
Nesten som Krigsskolen på en<br />
måte<br />
- Ja, nesten som Krigsskolen i<br />
og <strong>med</strong> at man trenger denne for<br />
å bli kompanisjef i Garden. På<br />
samme måte måtte jeg gjennom<br />
en McDonald's skole for å bli restaurantsjef.<br />
Spennende og<br />
lærerikt<br />
Siden juni, 2002 har Pedersen<br />
vært restaurantsjef for<br />
McDonald's restauranten i sen<br />
trum av Drammen. Han er godt<br />
fornøyd <strong>med</strong> året i Garden, og<br />
mener han har fått mye ut av<br />
tiden som vernepliktig.<br />
- Definitivt. Dette året har vært<br />
spennende og lærerikt. Jeg har<br />
fått muligheten til å oppleve en<br />
ny organisasjon som jobber mye<br />
på samme måte som min restaurant,<br />
men <strong>med</strong> helt andre temaer.<br />
Nå håper han å treffe mange<br />
gardister i den populære restauranten.<br />
“Alle gardister<br />
er hjertelig<br />
velkommen til<br />
McDonald's i<br />
Drammen!”<br />
www.garden.no - 23
- Vi har fått være <strong>med</strong> på noe utrolig<br />
Gardistenes<br />
borteseier<br />
i Breda<br />
I løpet av en drøy uke målbant 3. Gardekompani<br />
nærmere 40.000 tilskuere i forbindelse <strong>med</strong><br />
Breda Taptoe i Nederland. Ringside satt 50 representanter<br />
for de mørkkleddes familie, og var litt<br />
mer ellevilt begeistret enn alle andre tilskuere.<br />
Med sin musikk-, drill- og signaltropp har 3.<br />
Gardekompani i sesongen 2003 - 2004 fascinert<br />
tilskuere i inn- og utland.<br />
Nå er det imidlertid <strong>bare</strong> minnene igjen for de<br />
dimitterte oppvisningssoldatene. Selv om både<br />
D-dagsmarkeringen i Normandie og tattooen i<br />
Spektrum står fram som store øyeblikk, vil åtte<br />
kvelder <strong>med</strong> stappfulle tribuner og nederlandsk<br />
dronningbesøk i Breda huskes godt.<br />
- Vi har fått være <strong>med</strong> på noe utrolig. Først har vi fulgt vår<br />
sønn gjennom nesten et helt år i Drilltroppen. Som de fleste<br />
andre foreldre har vi oppsøkt de mange steder der H.M.Kongens<br />
Gardes oppvisningsenhet har opptrådt. En avsluttende uke i<br />
nederlandske Breda har gitt oss et enda sterkere innblikk i hva<br />
disse ungdommene har fått være <strong>med</strong> på. Det er utrolig hva de<br />
får til, og flott å oppleve hele organisasjonen på nært hold. At vi<br />
samtidig kunne dele stoltheten <strong>med</strong> 50 andre foresatte på tur<br />
<strong>med</strong> Norsk Gardistforbund, gjorde turen enda rikere, understreket<br />
Arild og Judith Fehn fra Porsgrunn før en av festforestillingene<br />
i Breda.<br />
Tekst og foto av Per Marvin Tennum<br />
Drillgardist-far<br />
En livsstil<br />
Et år i Gardens mest kjente avdeling blir fort<br />
en livsstil. Ikke <strong>bare</strong> for de nærmere 110 gardistene,<br />
men også for dem som gjennom den<br />
lyse årstiden får anledning til å følge H.M.<br />
Kong Haralds oppvisningsenhet på nært hold.<br />
På den måten får foresatte både innblikk, forståelse<br />
og en stor porsjon respekt for det<br />
arbeidet som nedlegges, både under utallige<br />
timer <strong>med</strong> knallhard trening og beinhard disiplin,<br />
men også i de mange situasjonene der<br />
de framstår som stolte representanter for<br />
kongehus og sitt land.<br />
På mange måter vet disse gardistene at de<br />
ikke har gjennomført en helt vanlig militærtjeneste.<br />
Det er ikke denne gjengen som har<br />
frosset i løpet av langsomme nattevakter<br />
foran Slottet, eller slitt seg ut på knallharde<br />
vinterøvelser.<br />
Showbiz<br />
- På et vis kan man si at vi driver mer i showbiz.<br />
Og de som har erfaring derfra, vet at ingenting<br />
kommer av seg selv. Vårt år i H.M.<br />
Kongens Garde har vært fylt <strong>med</strong> mange utrolig<br />
flotte opplevelser. Men vi skal heller ikke<br />
glemme de endeløse timene <strong>med</strong> nitide<br />
øvinger og terping på de minste detaljer.<br />
Dette blir en form for galskap. Men når vi løfter<br />
i flokk, blir det en fantastisk fellesskapsfølelse.<br />
Markeringen av D-dagen i Normandie,<br />
24 - www.garden.no
Dagene i Breda ble fylt <strong>med</strong> stilfulle opplevelser<br />
Norsk Military Tattoo i Spektrum, turene til<br />
Rosendal og Nord-Norge har gjort inntrykk på<br />
hver sin måte. Men den virkelige tattooen åtte<br />
kvelder i Breda ble noe helt spesielt. Det gjør<br />
noe <strong>med</strong> deg når du opplever at andre verdsetter<br />
det vi driver <strong>med</strong> så høyt, sa gardist<br />
Trygve Moe Nilsen en formiddag <strong>med</strong> noen få<br />
fritimer sør i Nederland. Trolig kunne hver av<br />
de over 100 andre gardistene sagt akkurat det<br />
samme.<br />
På nært hold<br />
For de nærmere 50 foresatte på busstur i 3.<br />
Gardekompanis kjølvann, var det en dag i<br />
Arnhem man først fikk møte de håpefulle på<br />
nært hold. Sammen delte man sterke opplevelser<br />
og krigsminner på den vakre krigskirkegården.<br />
Med gardeveteran Nils S. Egeliens<br />
minnetale i forbindelse <strong>med</strong> en stilfull kransnedleggelse,<br />
fikk både unge og eldre en<br />
dypere forståelse av bakgrunnen for Albert<br />
Kellys klassiske militærmarsj, "Arnhem".<br />
Det var igjen gardebefalets superveteran,<br />
major Nils Steen Egelien og kona Marit, som<br />
ledet den norske foreldredelegasjonen<br />
gjennom en ukes jakt på mørkkledde musikere<br />
og drillgardister. Dagene i Breda ble fylt<br />
<strong>med</strong> stilfulle opplevelser, flere kvelder på rad.<br />
Med på turen var foreldre, søsken og flere<br />
besteforeldre fra store deler av landet. Fra<br />
Levanger i nord, til Stavanger i sør.<br />
- På et vis kan man si at vi driver mer i show-biz, sa drillgardist Trygve Moe Nilsen etter<br />
en av opptredende i Breda. Her sammen <strong>med</strong> drillkollega Øystein Tennum.<br />
Ambassadører<br />
- Vi er stolte av våre egne og for hva de har<br />
fått til i løpet av dette året. Like imponert er vi<br />
over hva 3. Gardekompani og hva man presterer<br />
i løpet av et års verneplikt. I Breda kunne<br />
vi sammenlikne dem <strong>med</strong> mange profesjonelle.<br />
Våre militære ambassadører viser at de<br />
overgår det meste. Vi unner mange unge å<br />
oppleve det samme som våre barn har fått<br />
<strong>med</strong> seg i løpet av året i Kongens klær, sa<br />
musikermor Jorid Haavardsholm i sin improvi<br />
serte takketale til Nils S. Egelien og Norges<br />
Gardistforbund.<br />
Per Marvin Tennum<br />
Drillgardist-far<br />
Visste du at:<br />
Garden gjennom Strømmestiftelsen er<br />
fadder til tre barn i den tredje verden.<br />
Wanted<br />
Veteranuniformer<br />
Gardemusikken har uniformer som nyttes til<br />
spilleoppdrag osv. Det finnes 100 stykker<br />
men vi har <strong>bare</strong> 50.<br />
Ta kontakt <strong>med</strong> Knutsen eller NGF.<br />
eknutsen@mil.no<br />
www.garden.no - 25
Resultatet av en helhetlig tankegang<br />
Skarpt oppdrag<br />
- skarp på<br />
miljøvern<br />
HM Kongens Garde tråkker på gassen når<br />
det gjelder miljøvernpolitikk. Det kan en<br />
dobling av ønsket energibesparelse<br />
bekrefte.<br />
Tekst og foto av Bjørn Marius Narjord<br />
Gardens Mediesenter<br />
Etter at miljøledelse ble implementert i Garden i<br />
2004, var et av delmålene å redusere energiforbruket<br />
<strong>med</strong> 10 prosent i løpet av året. Ved installering<br />
per 1. juni vil besparelsen være rundt 22<br />
prosent. Fra nå bør vi i alt kunne spare ca 78000<br />
kroner per måned, forteller Terje Øyen som jobber<br />
<strong>med</strong> prosjektet.<br />
narjord@garden.no<br />
26 - www.garden.no
- Garden skal<br />
være en<br />
foregangs-<br />
avdeling<br />
I følge tidligere gardesjef,<br />
oberstløytnant Tor Rune Raabyes<br />
ord i Gardens mål for miljøledelse,<br />
hvor han sier at HM<br />
Kongens Garde skal være en<br />
foregangsavdeling innen satsningsområdet<br />
miljøvern kan<br />
Garden nå etter en halvårsperiode<br />
peke på resultater som<br />
ligger høyt over det som var planen.<br />
Dette skal gjelde i likhet <strong>med</strong><br />
Gardens hovedoppdrag, vakt og<br />
sikring av Kongefamilien, forteller<br />
<strong>Gardesjef</strong>en.<br />
Enkle grep<br />
Prosjektleder og "primus motor"<br />
for prosjektet, Terje Øyen,<br />
kommenterer de positive tallene<br />
<strong>med</strong> at det er enkle grep som er<br />
gjort, men at de er resultatet av<br />
en helhetlig tankegang og en<br />
aktiv og strategisk<br />
gjennomføring.<br />
Befalet må følge<br />
opp<br />
Tidligere miljøvernoffiser i<br />
Garden, Per Morten Bølstad, er<br />
fornøyd <strong>med</strong> hva vi har oppnådd<br />
Status per 1. juni 2004<br />
- miljøledelse i HM<br />
Kongens Garde:<br />
Restavfall: -<br />
40% spart. I følge planen 50% i<br />
løpet av året<br />
Kildesortering:<br />
- etablert<br />
Energiforbruk:<br />
-22% spart. I følge planen 10% i<br />
løpet av året<br />
så langt men poengterer at det<br />
fortsatt er mye å gå på. Nøkkelen<br />
ligger i at befalet følger opp systemet<br />
i kompaniene. Da vil de<br />
positive tallene øke ytterligere,<br />
<strong>med</strong>deler Bølstad.<br />
Det er jo sånn at en må<br />
investere for å spare, forteller de<br />
to hovedmennene Bølstad og<br />
Øyen. Vi har imidlertid tjent inn<br />
igjen investeringen fort og har<br />
oppsiktsvekkende tall i forhold til<br />
vår miljøplan.<br />
Må stille krav<br />
Ved å finne fram til de rette leverandørene<br />
og la de jobbe for deg<br />
er penger og tid spart. Det er viktig<br />
å ikke finne opp hjulet på nytt,<br />
mener de. Høy, helhetlig kompetanse<br />
er nødvendig for dette<br />
arbeidet. Om en ikke har det må<br />
en kompensere ved å stille krav<br />
til leverandørene, mener de.<br />
De konkrete grepene som er<br />
gjort er at kjøkkenutstyr er byttet<br />
ut. Kokegryter og vaskemaskin<br />
har blitt oppdatert <strong>med</strong> en ny<br />
strømoppvarming. Dette skulle<br />
tilsi ca 5000 kw/t per døgn spart,<br />
forteller Øyen.<br />
20 måneder<br />
Vi har generelt investert ca 1,7<br />
millioner i dette. Normalt skulle<br />
dette ta 72 måneder å nedbetale.<br />
Vårt regnestykke skulle tilsi 20<br />
Befalet følger opp systemet<br />
måneder, forteller han. Det er<br />
oppsiktsvekkende tall, innrømmer<br />
de beskjedent.<br />
Profesjonell<br />
avdeling<br />
- også på miljø<br />
Ut i fra de erfaringer som er gjort<br />
anbefaler Bølstad andre avdelinger<br />
å bytte til nyere teknologi. Den<br />
gamle teknologien <strong>med</strong> steam<br />
kjeler på kjøkken er energi- sløsende<br />
og gammeldags, mener<br />
han.<br />
- Gardens<br />
anseelse hviler på<br />
at også vi tar et<br />
av samfunnets<br />
viktigste satningsområder<br />
på alvor,<br />
forteller gardesjefen<br />
i Gardens<br />
miljøledelseshåndbok.<br />
www.garden.no - 27
N G F<br />
Norges Gardistforbund<br />
Organisasjon<br />
President<br />
Gardens Befalsklubb<br />
Sverre Øverland Gullhaugstien 5<br />
1354 Bærums verk<br />
Vise president<br />
Nils S. Egelien Oslo Gardistforening<br />
Postboks 105 Røa<br />
Sekretær<br />
0701 OSLO<br />
Kjell Pedersen<br />
Kasserer<br />
Buskerud<br />
Jan O<br />
Gardistforening<br />
Weidemann<br />
Postboks 4107<br />
Brevad<br />
3005 Drammen<br />
Utenlandske saker<br />
Anders Bredesen Vestfold<br />
Gardistforening<br />
Styre<strong>med</strong>lemmer Kirkeveien 200<br />
Kjell Martinsen 3140 Borgheim<br />
Torbjørn Sætre<br />
Oddmund Olsen Trøndelag<br />
Magne Helgheim Gardistforening<br />
Stokmoveien 38A<br />
Underforeninger 7500 Stjørdal<br />
Oppland<br />
Gardistforening Norske<br />
Postboks 742<br />
Drillgardisters<br />
2801 Gjøvik<br />
forbund<br />
Prestebråtveien 32<br />
Sarpsborg og omegn 3055 Krokstadelva<br />
Gardistforening<br />
Narmoveien 86 Telemark<br />
2323 Ingeberg Gardistforening<br />
Postboks 1<br />
Hedemark Gardistforening<br />
3835 Seljord<br />
Narmoveien 86<br />
2323 Ingeberg<br />
Halden og Omegn<br />
Gardistforening<br />
Bøe Gård<br />
Torpedal 1764 Halden<br />
Oppland<br />
gardistforening<br />
I sin "Oppland-gardisten" av<br />
Juni 2004 gir foreningen mye<br />
fin orientering til veteranene.<br />
Blant annet:<br />
Styret har besluttet å gi en<br />
gave til FN veteranene i forbindelse<br />
<strong>med</strong> Grenader Tommy<br />
Rodningsby`s begravelse i Hoff<br />
kirke 1. juni. Familien ønsker<br />
ingen blomster, men heller en<br />
gave til FN veteranene. Styret<br />
minner om at foreningen er 25<br />
år i 2005, og dette skal markeres!<br />
Vi tar gjerne i mot ideer og<br />
innspill på hvordan vi kan treffes<br />
og markere vår eksistens i<br />
25 år.<br />
Nå kan du nå oss på mail:<br />
opgf@online.no<br />
Eller Westeras på<br />
tlf: 61 19 01<br />
Mobil: 95 12 02 97<br />
Ta kontakt!<br />
"Opplandgardisten"<br />
har forøvrig en fin og<br />
fyldig rapport om sitt<br />
årsmøte i Oppland<br />
Arbeiderblad hvor<br />
man blant annet kan<br />
lese at Harald Moen<br />
ble tildelt NGFs<br />
erkjentlighets<strong>med</strong>alje<br />
for sitt mangeårige virke for foreningen,<br />
forbundet og HMKG.<br />
Gardens presse og informasjons-sjef<br />
kaptein Brynildsen ga<br />
et spennende og interessant<br />
foredrag om "Dagens Garde".<br />
Telemark<br />
Gardistforening<br />
Forsvarsmuseet i Vinje<br />
Søndag 4. Juli hadde Telemark<br />
G.F sommertreff i Vinje.<br />
Vi var 20 veteraner <strong>med</strong> følge<br />
som møttes til bekransning av<br />
minnebautaene over <strong>Lt</strong>.<br />
Hannevig og <strong>Oblt</strong>. Haukeli.<br />
Torgeir Hugen holdt en gripende<br />
tale. Etter seremonien<br />
ute hadde vi en flott omvisning<br />
på forsvarsmuseet. Det står<br />
respekt av den historien sm har<br />
blitt tatt vare på gjennom innsatsen<br />
til ildsjelene bak museet<br />
Gratulasjoner<br />
89 år 10. juli<br />
Asmund S. Hovde<br />
BGF<br />
87 år 9. august<br />
Odd Skramstad<br />
BGF<br />
82 år 3. september<br />
Fredrik W. Seeberg<br />
BGF<br />
60 år 11. september<br />
Arne Andersen<br />
BGF<br />
30 år 20. august<br />
Jens-Petter Frøyland<br />
BGF<br />
80 år 19. september<br />
Hans H. Berg<br />
TMGF<br />
28 - www.garden.no
EDINBURGH MILITARY TATTOO<br />
2 0 0 5<br />
H.M. Kongens Garde deltar for syvende gang i denne berømte Tattoo og<br />
interessen for NGF-reisen til Edinburgh er stor. Den største gruppen<br />
som har meldt interesse er på 26 deltagere! Vi går ut samtidlig til alle<br />
våre <strong>med</strong>lemmer <strong>med</strong> denne orientering:<br />
Medlemmer av Gardistforbundet <strong>med</strong> ledsaker som uforbindtlig er<br />
interressert i å delta på NGF`s reise til Edinburgh i 2005, Uke 32 eller<br />
33, melder sin interresse til :<br />
Nils Egelien, Iver Holters gt 40, 3041 Drammen, skriftlig innen 1.<br />
November d. å.<br />
sin konsert, parade der samtlige<br />
foreninger var på plass <strong>med</strong> sine<br />
flotte faner. Vi var <strong>med</strong> på omvisninger<br />
på historiske steder og det<br />
hele avsluttet <strong>med</strong> gallamiddag<br />
på lørdagskveld. Det var mange<br />
som ville sende en hilsen til norske<br />
venner, spesielt viI jeg overbringe<br />
en hilsen til Oslo fra venner<br />
i København. Noen fine dager<br />
i Danrnark fikk Bjørn fra Telemark.<br />
Oslo gardistforening<br />
Gardistenes foreldre får tilbudet så snart kontigenten er oppsatt i<br />
begynnelsen av November d. å. Programmet vil følge de tradisjonelle<br />
oplegg fra tidligere. Prisen arbeides det <strong>med</strong> i disse dager. Det er meget<br />
mulig vi bruker buss og båt denne gang.<br />
i Vinje. Anbefales til alle! Så satte<br />
vi oss i bilene og kjørte til Dalen<br />
der vi spiste middag på gamle<br />
ærverdige Dalen Hotell. En fin<br />
dag for veteranene i Telemark<br />
Gardistforening.<br />
Buskerud gardistforening<br />
Skytekonkurransen om Lars<br />
Fronth`s pokal arrangeres søndag<br />
10. oktober på Fiskum<br />
Skytterlagsbane, Darbu. Påmelding<br />
på banen fra kl.10.00,<br />
skyting fra kl. 11.00. Det skytes<br />
liggende m/ støtte av rem, 3 serier<br />
à 5 skudd. Avstand 100 m.<br />
Ankomst: Fra Drammen i retning<br />
Kongsberg. (E134) ved<br />
Vestfossen merket Darbu. Følg<br />
den gamle veien retning<br />
Kongsberg til Darbu, kjør til folkehøgskolen,<br />
ta til høyre under jernbanen<br />
og du er på skytebanen.<br />
Lett servering i Skytterhuset!<br />
De Danske Garderforeningers<br />
Representantskapsmete<br />
Kolding 4.- 6.juni<br />
Undertegnede var innbutt til<br />
Kolding ved denne anledning.<br />
Hele oppholdet var en opplevelse<br />
fra først til sist, jeg nevner Den<br />
Kongelige Livgardes Musikkorps<br />
Breda Taptoe 2004<br />
Torsdag 23. september<br />
Medlemsmøte, sannsynlig på<br />
Huseby <strong>med</strong> foredrag, detaljer<br />
kommer.<br />
Torsdag 18. november<br />
Uhøytidelig <strong>med</strong>lemstreff på en<br />
pub i Oslo sentrum. Tid og sted<br />
senere.<br />
Årets NGF reiste til Breda Taptoe, hvor våre gardister deltok<br />
<strong>med</strong> stor heder, er nettopp gjennomført. Etter tilbakemeldingene<br />
fra foreldrene syntes det å ha vært en vellykket tur.<br />
Ingeborg og Sverre Syvertsens legat<br />
Kp3 dimitterte i dag 13. september etter lunch i messa hvor<br />
<strong>Gardesjef</strong>en var tilstede. Flere stipendier ble ut til fortjente gardister.<br />
Beste gardist i de tre tropper fikk blant annet en fin gardestatuett<br />
<strong>med</strong> ingravert navn. Disse statuetter er finansiert av et<br />
spesielt legat; Formannen i Buskerud Gardistforening Sverre<br />
Syvertsen og hans kone Ingeborg ga alle sine penger til dette<br />
legat hvor en del av avkastningen skulle gå til 3. Gardekompani.<br />
www.garden.no - 29
Norges Gardistforbund<br />
Fest i Halden GF. Formann Olav Ring <strong>med</strong> en liten “ARIE”.<br />
Finn Nilsen, Sarpsborg GF utnevnt til æres<strong>med</strong>lem.<br />
Premierte skyttere fra Buskerud Gardistforening. I front: Ann<br />
Kristin Fagerholdt og Fredrik Seeberg. Bak: Øyvinn Pedersen<br />
BGF, Viggo Andreassen OGF, Hans Erik Hauge og Kåre Eidal<br />
BGF.<br />
Hans Erik Hauge BGF har mottatt Norske Militære<br />
Kameratforeningers Forbunds Hedersbevisning.<br />
Tidligere <strong>Gardesjef</strong>er og nåværende (fra venstre) : Sundgodt,<br />
Langlete, Diesen, Raabye, <strong>Brekkhus</strong>, Holmenes, <strong>Ny</strong>land og<br />
Øverland.<br />
Gram, Gulbrandsen og Osmo på Stortinget foran Kongen.<br />
30 - www.garden.no
Norges Gardistforbund<br />
Fra NGF`s kontor <strong>med</strong> Kjell og Oddvar i arbeid.<br />
Litt av hvert<br />
På <strong>Gardesjef</strong>skifte i sommer møtte hele syv<br />
tidligere gardesjefer opp. Vår president Sverre<br />
Øverland talte ved lunchen og overleverte<br />
gave og blomster fra NGF.<br />
Skjeggerud, formannen i Oslo<br />
Gardistforening ga oberst Raabye beviset for<br />
æres<strong>med</strong>lemskap i Oslo-foreningen.<br />
Buskerud Gardistforening feirer 40- års<br />
jubileum i høst <strong>med</strong> båttur til Dannmark.<br />
Voldsom interesse for vår Edinburghreise<br />
neste år. Det Norske Konsulat i Edinburgh<br />
har også meldt sin interesse!<br />
NGF`s arbeide <strong>med</strong> Gardens 150- års<br />
jubileum i 2006 går også sin gang. Arbeidet<br />
<strong>med</strong> Jubileums<strong>med</strong>aljen ble påbegynt for<br />
fire år siden...!<br />
Bjørn Øygarden skal på tokt <strong>med</strong> kystfartøyet<br />
Fritjof Nansen i Folk og Forsvarets<br />
regi!<br />
NGF har fått nytt depot i Garden og<br />
Oddvar er i gang <strong>med</strong> å måle for hyller etc.<br />
Gardens ledelse er for tiden flyttet til FO,<br />
mens bygningen i leiren rehabiliteres.<br />
Gardens vaktavløsning foran FO- bygningen<br />
ser artig ut!<br />
“Forsvarets Forum” blir bedre og bedre.<br />
Så noen av dere bildet av gardistene ved<br />
Kongen bord i forbindelse <strong>med</strong> markeringen<br />
av D-dagen i Frankrike Det var Erling<br />
Eikli som ordnet dette!<br />
Vi jobber <strong>med</strong> en ny kanonlavett, kan<br />
noen hjelpe<br />
Apropos kanonlavetter; De seks NGF ga<br />
Garden for mange år siden ... Erfaringene<br />
fra tilsvarende lavetter over hele landet sier<br />
i klartekst at de trenger årlig vedlikehold.<br />
Alt tyder på at NGF`s tilbud til Garden har<br />
meget for seg: nemlig at vi påtar oss enkelt<br />
og nødvendeig vedlikehold. Vår kanoninspektør<br />
Torbjørn Sætre er en viktig mann!<br />
Vet du at Gardens drillkontigent skal til<br />
Australia i februar neste år<br />
De skal opptre på Aussie- Stadium som<br />
tar 42 000 tilskuere. Dyreste billett koster<br />
1000,-kr. Billigste billett koster 500,-kr!<br />
Vi kan si at Garden har to “Gardelegat”<br />
(Ingeborg/ Sverre Syvertsen og Leif<br />
Schaches) Det forundrer meg at ikke flere<br />
privatpersoner benytter denne mulighet<br />
enten man er tidligere gardist eller ikke...<br />
www.garden.no - 31
– Det var som i sakte film, alt ble uvirkelig<br />
Hva gjør d<br />
– Sikt på meg <strong>med</strong> pistolen!<br />
sier instruktør<br />
Christian Ytterbøl, og lar<br />
seg true av sersjant Steffen<br />
Jørgensen.<br />
– Trekk av når jeg prøver å<br />
fjerne pistolen! Han ser<br />
Jørgensen inn i øynene.<br />
Venter. Klask-klikk. Pistolen er<br />
vekk fra Ytterbøls hode før<br />
Jørgensen rekker å trekke av. Så<br />
følger noen velrettede slag, og<br />
straks ligger Jørgensen i en pinefull<br />
stilling på gulvet.<br />
Du kan ikke<br />
<strong>med</strong> gevære<br />
- Bli <strong>med</strong> p<br />
Tekst av Erik Skjerve<br />
Foto av Daniel Sannum Lauten<br />
Ser på kampsport<br />
– Vi har ikke gjort noen tiltak ennå,<br />
men vi erkjenner at det er behov for<br />
endring i nærkamputdannelsen, sier<br />
oberst Steinar Amundsen, inntil nylig<br />
sjef for Brigade Nord, som utdanner<br />
flertallet av Hærens vernepliktige soldater.<br />
– I dag trener soldatene på bruk av<br />
bajonett og andre standard nærkampøvelser.<br />
Det er noen få enkle slag og<br />
stikk, utelukkende militært rettet. Men<br />
det finnes en del kampsporter som er<br />
verdt å se på som gir disiplin og god<br />
trening, selvkontroll og selvtillit, sier<br />
Amundsen.<br />
Han ser for seg at nærkamptreningen<br />
skal bli en del av treningsprogrammet<br />
for Hærens soldater. I dag er det hver<br />
enkelt avdelingssjef som bestemmer<br />
om soldatene skal ha nærkamptrening.<br />
Krig er enklest<br />
– Det virker som om nærkamp er nedprioriterti<br />
Forsvaret. Vi har lært teknikker<br />
fra annen verdenskrig, som stikk<br />
<strong>med</strong> bajonett og slag <strong>med</strong> kolbe. Men<br />
det er for lite fokus på krig som ikke<br />
foregår i skyttergrava. Det må finnes et<br />
alternativ til å skyte eller stikke, mener<br />
fenrik Hallgeir Angel.<br />
Instruktør Ytterbøl lot ham prøve å<br />
stå imot en angriper som kom løpende<br />
<strong>med</strong> kniv. Han valgte å skyte <strong>med</strong><br />
maskinpistolen.<br />
Men en rask utregning<br />
viste at ni millimeters ammunisjon ikke<br />
hadde stoppet angriperen før han<br />
kunne gjøre skade på fenriken – som<br />
for øvrig også er jujutsu-instruktør. Et<br />
kaldt hode og et velrettet spark hjalp<br />
Angel <strong>med</strong> å få kontroll på trusselen<br />
uten å drepe.<br />
– Vi bør lære kontrollteknikker og<br />
selvforsvar. Hva gjør du egentlig når en<br />
person flyr på deg, uten å drepe ham<br />
eller henne Vi er forpliktet til å håndtere<br />
personell på en mest mulig human<br />
måte. I krig dreper man. Men det er<br />
oppdragene som ligger lavere enn krig<br />
på konfliktskalaen som er vanskelige,<br />
mener Angel.<br />
Endelig ikkedødelig<br />
Den tidligere offiseren Christian Ytterbøl<br />
driver sitt eget firma som utdanner<br />
instruktører i nærkampkonseptet<br />
Mental and Tactical Awareness – mental<br />
og taktisk bevissthet.<br />
– Dere skal huke dere sammen. Være<br />
som bulldosere, små krigsmaskiner,<br />
sier Ytterbøl, og demonstrerer hvordan<br />
man, uten å skyte, kan fjerne mennesker<br />
som står i veien.<br />
En arm ut, en beinkrok, og <strong>med</strong> en<br />
dump lyd fra linoleumen ligger markørsersjanten<br />
i gulvet. Ytterbøl fortsetter<br />
ufortrødent videre mot målet.<br />
– Dette er veldig interessant, en mer<br />
helhetlig tenking enn tidligere.<br />
Nærkampenblir en del av striden, sol-<br />
32 - www.garden.no
Hodet er kroppens joystick<br />
u nå<br />
alltid forsvare deg<br />
t.<br />
å nærkamptrening.<br />
Visste du at:<br />
Når pulsen passerer<br />
150 slag, utestenges<br />
lyder og 98% av synsfeltet-<br />
såkalt tunnelsyn.<br />
datene kan velge ikke-dødelige midler,<br />
sier kompanisjef og kaptein Jan Fredrik<br />
Geiner.<br />
– Vi skal beherske fred, krise og krig,<br />
og må kunne bruke begrensede maktmidler.<br />
Særlig i forhold til vakttjeneste<br />
og strid i bebygde områder (sibo) vil<br />
denne kunnskapen være nyttig. Så<br />
langt har vi <strong>bare</strong> trent sibo <strong>med</strong> våpen,<br />
men det er klart vi vil treffe på folk vi<br />
må håndtere, men ikke kan skyte, sier<br />
Geiner.<br />
Adrenalinkick<br />
– Dette er grovmotorikk, sier Christian<br />
Ytterbøl <strong>med</strong> en maskinpistol i hendene.<br />
Han lar sersjant Åslaug Kaardal angripe<br />
<strong>med</strong> en falsk kniv, og bruker våpenet<br />
som skjold mot slagene. Plutselig<br />
griper han kniven, fjerner den fra hånden<br />
hennes og legger henne effektivt<br />
på rygg.<br />
– I en skarp situasjon oppstår en<br />
rekke prosesser i hjernen og kroppen.<br />
Disse er <strong>med</strong> på å påvirke vår<br />
opptreden, men vi trener ofte uten å ta<br />
hensyn til disse faktorene, sier Ytterbøl,<br />
og forteller om en opplevelse da han<br />
tjenstegjorde i Kosovo: Patruljen han<br />
ledet ble overrumplet av en aggressiv<br />
folkemengde.<br />
– Det var som i sakte film, alt ble<br />
uvirkelig. Vi ble tatt skikkelig på senga,<br />
og da er det viktig å kjenne seg selv.<br />
Jeg mistet helt tidsperspektivet, pulsen<br />
steg, jeg fikk tunnelsyn og hørselen ble<br />
dempet. Detaljer forsvant, sier han.<br />
Kroppens joystick<br />
– Vi trener såkalt scenariobasert, <strong>med</strong><br />
falske kniver hvor man likevel merker<br />
at man skjærer, og beskyttelsesdrakter<br />
som transporterer smerte uten at markøren<br />
påføres skader. Dette gjør at angriperen<br />
opptrer mer reelt under trening<br />
enn når dagens klumpete beskytelsesdrakter<br />
brukes. Med scenariobasert<br />
trening lærer soldatene seg til å jobbe<br />
<strong>med</strong> adrenalinet i kroppen. Har man<br />
trent mye <strong>med</strong> høyt stressnivå, er man i<br />
stand til å utføre tingene <strong>med</strong> lavere<br />
puls, og har der<strong>med</strong> bedre kontroll<br />
på kroppen, sier Ytterbøl.<br />
Gardebefalet går sammen to og to,<br />
og må klemme kinnet mot linoleumen<br />
annenhver gang.<br />
– Hodet er kroppens joystick. Ta tak<br />
i hodet. Der du styrer hodet, følger<br />
kroppen etter, maner Ytterbøl.<br />
Og gardistene gliser når de ser at det<br />
virker. Effektivt senkes motstanderne<br />
mot gulvet og kan kontrolleres.<br />
– Forsvaret stoler for mye på geværet.<br />
Soldatene må lære å bruke kroppen<br />
som våpen. Det vanskeligste en soldat<br />
gjør er å kjempe på avstander fra null<br />
til fem meter. Det er på grunn av menneskets<br />
psyke. Det er grunnleggende i<br />
alle mennesker at man ikke vil skade<br />
andre, sier instruktør Ytterbøl.<br />
www.garden.no - 33
Uniformen hjelper godt når hjemlengselen blir for stor<br />
Major på<br />
skolebenken<br />
Netherlands<br />
Defence<br />
College<br />
“ All undervisning og læremateriell er på Nederlandsk. Dette har utvilsomt<br />
vært min største utfordring “.<br />
Major Børre Rikardsen, tidligere<br />
NK Garde (aug 01-nov 03)<br />
har siden desember 2003 gått<br />
på stabsskole i Nederland. Han<br />
skal være i Nederland frem til<br />
sommeren 2006. Ulikt andre<br />
norske elever på utenlandske<br />
stabsskoler har majoren opprettholdt<br />
sine bånd til sine<br />
"moderavdeling". Han går på<br />
skolen som gardist <strong>med</strong> alle<br />
"pontifikalier" og er stolt av<br />
det!<br />
Tekst og bilde av<br />
Major Børre Rikardsen<br />
"For meg var det naturlig å beholde<br />
gardeuniformen under mitt<br />
opphold i Nederland. Det var ikke<br />
vanskelig å få tillatelse av<br />
<strong>Gardesjef</strong>en til å forsette å være<br />
gardist. Nå blir jeg ikke <strong>bare</strong> oppfattet<br />
som en norsk offiser av<br />
Nederlenderene, men en<br />
Gardeoffiser. Jeg synes det er<br />
viktig å kunne profilere HMKG<br />
utenfor den rammen som avdelingen<br />
vanligvis assosieres <strong>med</strong>,<br />
og vise at tjeneste i Garden i høyeste<br />
grad er kvalifiserende for<br />
videre karriere i Forsvaret.<br />
Det er ikke like lett å holde<br />
kontakten <strong>med</strong> hjemmefronten<br />
(les:HMKG). Uniformen hjelper<br />
godt når hjemlengselen blir for<br />
stor, og den sylskarpe pressen,<br />
hårklippen og spittingen er foreløpig<br />
opprettholdt. De gardistiske<br />
holdningene er dog vanskelig å<br />
opprettholde her på skolen. I<br />
Nederland er hilseplikten avskaffet<br />
og strykejernene tror jeg de<br />
har utfaset for lenge siden. Men<br />
34 - www.garden.no
Musikk og drill er kjent fra sine tidligere opptredener her nede<br />
Jeg registrerer at Garden har fått SISU - kanskje Apacher bør være det neste satsningsområdet - NL har nemlig 6 stykker til salgs.<br />
det er alltid like festlig å hilse på<br />
Nederlandske offiserer <strong>med</strong> hendene<br />
godt plantet i bukselommen.<br />
Selv om hilseplikten er<br />
avskaffet så er det fremdeles<br />
pliktig å returnere en hilsen.<br />
Jeg må også<br />
innrømme at det er<br />
godt å fremdeles<br />
kunne gå <strong>med</strong><br />
gardelue og sølvknapper<br />
i stedet for<br />
enhetsberet og<br />
gull".<br />
Jeg er daglig innom hjemmesidene<br />
til Garden for å få <strong>med</strong><br />
meg det som skjer. Hjemmesidene<br />
fremstår som meget<br />
profesjonelle og Garden gjør et<br />
meget bra arbeid på <strong>med</strong>iasiden.<br />
Jeg ser blandt annet <strong>med</strong> glede<br />
at spesialiseringen har skutt fart<br />
den siste tiden. Om dette er et<br />
resultat av at jeg forlot eller om<br />
det er fruktene av et lengre<br />
arbeid skal ikke jeg spekulere i.<br />
Jeg har også fått <strong>med</strong> meg at<br />
Kp 3 kommer til Nederland i<br />
slutten av august. Det gleder jeg<br />
meg til. Jeg har prøvd å<br />
reklamere for arrangementet til<br />
alle jeg møter her nede. Det er<br />
tydelig at "Musikk og Drill" er<br />
kjent fra sine tidligere opptrede<br />
ner her nede. Alle jeg har snakket<br />
<strong>med</strong> har faktisk hørt om dem.<br />
Skolen<br />
Skolen heter "Instituut Defensie<br />
Leergangen" eller Netherlands<br />
Defence College og ligger i<br />
utkanten av Den Haag.<br />
Siden januar har jeg gått på et<br />
kurs som i Nederland er kvalifiserende<br />
for stillinger på majors og<br />
obersløytnantsnivå. Fagmessig<br />
kan den sammenlignes <strong>med</strong> en<br />
utvidet versjon av "den gode<br />
gamle" norske stabsskole 1.<br />
Fokuset ligger på operasjoner på<br />
brigadenivå. Jeg er eneste utlending<br />
i et kull på 38 elever. All<br />
undervisning og læremateriell er<br />
www.garden.no - 35
Jeg har <strong>med</strong> andre ord ikke hatt noe annet valg enn å lære meg språket<br />
på Nederlandsk. Dette har utvilsomt<br />
vært min største utfordring.<br />
Det er ikke fritt for at jeg har følt<br />
meg som en "pauseklovn" i klassen.<br />
Forut for kurset har jeg hatt<br />
10 kvelder på Norsk Språkinstitutt<br />
og 3 ukers intensivt språkkurs i<br />
Nederland. I dag, etter 5 mnd på<br />
skolebenken er ordboken lagt<br />
bort og jeg behersker språket<br />
såpass at jeg kan aktivt følge<br />
undervisningen på en tilfredstillende<br />
måte.<br />
Jeg prøvde meg på engelsk<br />
andre dagen på skolen da jeg ble<br />
bedt om å holde en 5 minutters<br />
brief.<br />
“ Etterpå fikk jeg<br />
klar melding fra<br />
instruktøren: " det<br />
må være siste gang<br />
jeg hører at du<br />
snakker engelsk på<br />
denne skolen "<br />
Da var det <strong>bare</strong> å klappe<br />
helene og gommene sammen, si<br />
"MOTTATT" og lære seg språket.<br />
Jeg har <strong>med</strong> andre ord ikke<br />
hatt noe annet valg enn å lære<br />
meg språket. Jeg føler ikke at jeg<br />
har fått noen respitt på skolen og<br />
det er jeg i dag glad for. Til nå har<br />
jeg avlagt 16 eksamener på<br />
Nederlandsk og alle er bestått<br />
<strong>med</strong> glans - det er det flere<br />
Nederlendere i klassen som ikke<br />
har klart ! Dette har for så vidt<br />
kostet mye tid. Av Nederland har<br />
jeg for det meste sett innsiden av<br />
rommet mitt på skolen. Jobbing<br />
til 23:00 har vært vanlig, inkludert<br />
helgen. Familien har nylig flyttet<br />
nedover og dette har <strong>med</strong>ført en<br />
drastisk endring i studeringen.<br />
Med en guttunge på 3 år er det<br />
ikke mulig å bo på skolen.<br />
Prioriteringen er for så vidt ikke<br />
så vanskelig. Nå har skolen hatt<br />
pri i 5 mnd. Resten av tiden får<br />
familien pri - det har de fortjent.<br />
Når dette kurset er ferdig i juli<br />
skal jeg jobbe en kort periode i<br />
den Nederlandske Hærstaben. I<br />
februar 2005 er det tilbake på<br />
skolebenken i 1 ½ år for å<br />
gjennomføre stabsskole II.<br />
"The noorse deal"<br />
Samarbeidet mellom det<br />
Nederlanske og det Norske<br />
Forsvaret har fått økt focus det<br />
siste året. The Noorse Deal er et<br />
relativt tungt materiellsamarbeid<br />
mellom de to lands hærstyrker.<br />
Norge får av Nederland nytt artilleriskyts<br />
(Phz 2000), rekognoseringskjøretøyet<br />
Fennek og<br />
Leopard 2 A6 stridsvogner. Som<br />
gjenytelse får Nederland luftvernsystemet<br />
NASAMS, artilleriammunisjon,<br />
3 typer ingeniørkjøretøyer<br />
på leopardchassis... og en<br />
gardemajor !<br />
Phz 2000<br />
Fennek<br />
Den andre store hæraktiviteten<br />
innen samarbeidet er styrkesammensettingen<br />
i Nato Response<br />
Force (NRF). Telemark Bataljon<br />
skal inngå i en Nederlandsk brigade<br />
(43 Mechbrig) i NRF 4.<br />
Samtreningen for dette oppdraget<br />
er allerede godt i gang og vil<br />
intensiveres i 2 halvår 2004.<br />
Hæren i nederland<br />
Jeg må innrømme at jeg visste<br />
lite om den Nederlandsk Hæren<br />
før jeg begynte på skolen. Jeg<br />
tenkte at et land på størrelse<br />
<strong>med</strong> Nordland fylke ikke kunne<br />
ha noe særlig til Hær. Der tok jeg<br />
skammelig feil. Den<br />
Nederlandske Hæren har et budsjett<br />
på størrelse <strong>med</strong> det totale<br />
norske forsvarsbudsjettet (30<br />
mrd) og har i dag 30 000 ansatte.<br />
Dette inkluderer også alle soldatene.<br />
Midt på 90 tallet avskaffet<br />
NL verneplikten og gikk over til et<br />
yrkesforsvar. Til sammenligning<br />
er det nå ca 3100 ansatte i den<br />
Norske Hæren.<br />
Den NL Hæren er organisert i 3<br />
selvstendige mekaniserte brigader<br />
og en luftmobil brigade. Den<br />
sistnevnte er en "joint" brigade på<br />
4500 mann der luftforsvarsdelen<br />
utgjør ca halvparten. De har bla<br />
30 AH 64D Apache kamphelikoptere.<br />
Jeg registrerer at Garden<br />
har fått SISU - kanskje Apacher<br />
bør være det neste satsningsområdet<br />
- NL har nemlig 6 stykker til<br />
salgs.<br />
Kongevaktholdet i Nederland<br />
(dronningvaktholdet her nede)<br />
gjennomføres ikke av en Garde<br />
eller av en hæravdeling men av<br />
militærpolitiet! Nå er militærploitiet<br />
her nede noe annerledes enn i<br />
Norge. Det Nederlandske militærpolitiet<br />
(Koninklijke Marechausse)<br />
er en egen forsvarsgren og teller<br />
6500 ansatte. I tillegg til de oppgavene<br />
som HMKG utfører har<br />
de også vakthold av regjeringen,<br />
eskorte av verditransportene til<br />
den Nederlandske Bank samt<br />
vaktholdet av alle grensepasseringene,<br />
herunder Schiphol lufthavn<br />
og verdens største havn i<br />
Rotterdam.<br />
Jeg trives her nede og angrer<br />
ikke på at jeg søkte, selv om fritiden<br />
har vært særs begrenset og<br />
språket har vært en utfordring.<br />
Jeg savner livet i Garden, men<br />
jeg misunner ikke de som sitter<br />
midt oppe i den omstillingen som<br />
hæren nå er inne i.<br />
I 2006 er jeg tilbake i Norge,<br />
og hvem vet - kanskje kommer<br />
jeg tilbake til Garden. Jobb-mulighetene<br />
der er for meg en smule<br />
begrenset, men uten ambisjoner<br />
kommer man ingen vei.<br />
GIV AKT og TOT ZIENS !<br />
36 - www.garden.no
Söta brors<br />
voktere<br />
De svenske gardistene på<br />
Kungsängen utenfor<br />
Stockholm har det godt. Med<br />
gode utdanningsmuligheter og<br />
høy kompetanse, lever de sine<br />
glade dager i søta brors<br />
hovedstad.<br />
Tekst og foto av Hans Marius Jacobsen<br />
og Johan Nordbøe<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
- Den svenske Sveagarden er den<br />
eneste leverandør av militærpoliti<br />
til hele Forsvarsmakten, forteller<br />
Presse- og informasjonsoffiser<br />
kaptein Philip Simon. Vi er på vei<br />
ut til Sveagardens treningsområder<br />
ved Küngsängen utenfor<br />
Stockholm. Simon fortsetter:<br />
“Vår avdeling spesialiserer<br />
seg også på strid i bebygde<br />
områder (SIBO), og vi utdanner<br />
soldatene våre for oppgaver i<br />
krig. <strong>Ny</strong>lig ble leiren vår gjort til<br />
Forsvarsmaktens Internasjonale<br />
Senter. Dette betyr blant annet at<br />
alle forberedelser til internasjonale<br />
oppdrag blir gjort her, for<br />
eksempel kurs og generell<br />
utdannelse opp imot utenlandsoppdrag.<br />
Simon tar oss <strong>med</strong> utenfor<br />
leiren til avdelingens treningsområder,<br />
og vi lar oss imponere<br />
av det enorme arealet Sveagarden<br />
disponerer.<br />
Vi treffer straks på rekrutter i<br />
trening, ifølge Simon ferske<br />
soldater. Det er skyting som står<br />
på programmet, og ettersom vi<br />
observerer øvelsen en stund er<br />
det lett å trekke paralleller til våre<br />
egne GIF- tester. Soldatene er<br />
utrustet <strong>med</strong> AK-5 automatvåpen,<br />
og uniformert etter de<br />
grønne omgivelsene.<br />
Internasjonal<br />
platform<br />
Livgardens leir i Stockholm ligger<br />
fint til i utkanten av byen, <strong>med</strong><br />
enorme treningsområder. Etter at<br />
militærbasen nylig ble utnevnt til<br />
forsvarsmaktens internasjonale<br />
plattform, er leiren full av offiserer<br />
og soldater fra andre avdeling<br />
er i det svenske forsvaret. På vår<br />
omvisningsrunde i leiren møtte vi<br />
blant annet soldater som utførte<br />
den siste finpussen på utstyret<br />
før utreise til Kosovo.<br />
www.garden.no - 37
- Dette virker som en meget god avgjørelse<br />
Kommando-<br />
bytte<br />
“Disse to årene som <strong>Gardesjef</strong> kommer<br />
sannsynligvis til å være de 2 beste<br />
årene i karierren”<br />
For 17 år siden forlot <strong>Gardesjef</strong><br />
Oberstløytnant Jan Magnus <strong>Brekkhus</strong> H<br />
M Kongens Garde etter fem år i 1.<br />
Gardekompani og 4 i 3. Gardekompani.<br />
Noe av det første han la merke til da han<br />
kom til H M kongens Garde som fersk<br />
sersjant var kulturen og nøyaktigheten i<br />
avdelingen. Denne kulturen og nøyaktigheten<br />
som gjør Garden så unik er her<br />
også den dag i dag kan den ferske<br />
<strong>Gardesjef</strong>en konstatere.<br />
- Disse to årene som <strong>Gardesjef</strong> kommer<br />
sannsynligvis til å være de to beste<br />
årene i karierren. Jeg har hørt fra de som<br />
har vært <strong>Gardesjef</strong>er tildigere at alt etterpå<br />
ikke har kunne målt seg <strong>med</strong> denne<br />
jobben. Etter å ha brukt sin tid i stabstillinger<br />
og utdanning synes <strong>Gardesjef</strong>en at<br />
det er godt og komme seg ut blant de<br />
vernepliktige igjen.<br />
Mye likt<br />
På de 17 årene syntes ikke han at Garden har forandret<br />
så mye <strong>med</strong> første øyekast.<br />
- Nøyaktigheten og stilen er ganske lik, men<br />
innad har det vært masse forandringer og Raabye<br />
har gjort en god jobb <strong>med</strong> moderniseringen og<br />
spesialiseringen av Garden. <strong>Brekkhus</strong> merket seg<br />
at musikk og drill nå var blitt 3. Gardekompani.<br />
- Dette virker som en meget god avgjørelse<br />
forteller <strong>Brekkhus</strong>. Når <strong>Brekkhus</strong> sist var i H M<br />
Kongens Garde var det som sjef for musikktropp.<br />
Da var de fortsatt i 5. Gardekompani, noe som<br />
gjorde at de tidligere gjerne falt litt i mellom<br />
avdelingene, forteller han.<br />
Tekst av alexander Fjellestad<br />
foto : bildearkiv<br />
Utfordringene<br />
Foran den nye avdelingsjefen ligger det flere ting<br />
og ta tak i. Sjefen selv mener at Oberst Raabye<br />
gjorde en god jobb<strong>med</strong> moderniseringsprosessen,<br />
men selv om den tidligere gardesjefen har tegnet<br />
kartet så må<br />
nå <strong>Brekkhus</strong> gå veien.<br />
- Gardeskolen skal nå flyttes fra Heistadmoen<br />
innen årsskifte og jeg vil fokusere på å gjøre denne<br />
overgangen så ryddig og ordentlig som mulig for<br />
personell og befal. Samtidig har <strong>Brekkhus</strong> også<br />
utfordringen <strong>med</strong> de skjeve kontigentene foran<br />
38 - www.garden.no
Nord Norge er det beste stedet<br />
Hjemmefronten<br />
Det er ikke <strong>bare</strong> skjeve kontigenter og militære<br />
saker som angår Jan Magnus <strong>Brekkhus</strong>. Hjemme er<br />
mannen som daglig er sjef over en av de største<br />
avdelingene i hæren en aktiv familefar.<br />
<strong>Brekkhus</strong> er gift og har fire barn, tre av<br />
dem bor fortsatt hjemme.<br />
Fru <strong>Gardesjef</strong> studerer ved høgskolen i<br />
Bodø så det er gitt at det blir en del barnepass<br />
på sjefen.<br />
Ellers liker <strong>Brekkhus</strong> å reise og oppleve<br />
nye steder og kulturer.<br />
- Jeg har vært blant annet i USA, Mexico og Sør-<br />
Afrika, forteller han. Selv om <strong>Brekkhus</strong> er en verdensvant<br />
mann så må han innom vestlandet en<br />
eller to ganger i året. Som bergenser er det kanskje<br />
vestlendingen i han som drar han tilbake.<br />
Men av alle steder han har vært syntes han at<br />
Nord Norge er det beste stedet. Han minnest en<br />
dag i midten av april utenfor Lofoten der havet var<br />
stille og det var som en sommernatt til tross for at<br />
det var vinter.<br />
Optatt av gardistenes<br />
velferd<br />
<strong>Gardesjef</strong>en tar gardistenes velferd alvorlig. Han vil<br />
ta initiativ til å besøke, og kanskje slå av en prat<br />
<strong>med</strong> gardister på vakt ved de respektive vaktstedene<br />
ukentlig. <strong>Brekkhus</strong> forteller at han ikke har<br />
noen problemer <strong>med</strong> å snakke <strong>med</strong> gardister på<br />
vakt.<br />
-En gardist som har det bra gjør en god jobb, sier<br />
gardesjefen, som understreker at vakthold er<br />
Gardens primære oppgave.<br />
Det er Gardens oppgave å beskytte Hans<br />
Majestet Kongen og hans familie. Garden er på vakt<br />
24 timer i døgnet, 365 dager i året.<br />
Når <strong>Brekkhus</strong> sist var i H M Kongens Garde var det som sjef<br />
for musikktropp.<br />
seg. Dette går ut på at Garden skal kunne ha et<br />
operativ kompani hele året. Med en tropp inne på<br />
skjev kontingent i hvert enkelt kompani vil man<br />
kunne sette sammen et eget kompani<br />
av disse som kan løse oppdrag.<br />
“ Vakthold er vår viktigste<br />
oppgave og vi må prioritere<br />
dette foran alt annet.<br />
Det er tross alt dette vi er<br />
her for å gjøre ”<br />
39 - www.garden.no www.garden.no - 39
Nils Egelien, leder i Norges gardistforbund svarer på spørsmål fra gardister<br />
Spør<br />
Egelien<br />
Hvorfor er ikke<br />
buksa og coletten<br />
på paradeuniformen<br />
i samme<br />
farge<br />
Buksene skulle opprinnelig være<br />
mørkegrå. Garabaldi og italienernes<br />
frihetskamp på 1850- tallet var<br />
meget populær i Scandinavia og unionskongen<br />
så, merkelig nok, likhetspunkter<br />
<strong>med</strong> den politiske situasjonen<br />
i scandinavia og Italia! Vår paradehatt<br />
kommer fra de italienske<br />
bergliersoldater. Det er sannsynlig at<br />
andre detaljer ved vår paradeuniform<br />
kommer fra italia, for eksempel de<br />
forskjellige utprøvninger av paradebukser.<br />
Etter siste krig gikk man<br />
etterhvert over til mer moderne stoffer,<br />
vammølen ble byttet ut <strong>med</strong> tynt<br />
barateastoff og et større parti av<br />
dette stoffet som skulle brukes til<br />
gardistenes uniformer var merkbart<br />
litt blått istedenfor sort.<br />
Har gardeleiren<br />
alltid vært i Oslo<br />
Gardeleieren har ikke alltid vært i<br />
Oslo. Den befant seg i Stockholm i<br />
1856 - 1888, men i 1888 ble den flyttet<br />
til Kristiania ( Oslo ),<br />
Apotekergata. Her befant gardistene<br />
seg i elleve år før de flyttet til<br />
Tordenskjoldsgate. I 1908 flyttet de<br />
til Majorstua hvor de ble til krigen.<br />
Etter krigen ble gardistene midlertidig<br />
plassert i en brakkeansamling i<br />
Ullevålsleiren før de flyttet til huseby.<br />
Huseby var en tysk leir fra 1942 i tre.<br />
Leiren var gammel og slitt, samt at<br />
den kostet mye å vedlikeholde. Det<br />
ble derfor bestemt å bygge en ny og<br />
moderne gardeleir i to etasjer!<br />
Hvor mange forskjellige<br />
uniformer<br />
har Garden hatt<br />
Paradeuniformer :<br />
Garden har kun hatt to meget forskjellige<br />
paradeuniformer. Det er<br />
Jegerkorpsets uniform modell 1855<br />
og den nåværende som kom i 1860.<br />
Meget små justeringer av denne uniform<br />
som for eksempel lengden på<br />
colettens skjørt har forekommet tid<br />
om annen.<br />
Feltuniformer :<br />
Det artige her er at dagens gardister<br />
vanskelig ser forskjellen på de<br />
gamle felt og paradeuniformer (husk<br />
historietimen)! Rett etter siste krig<br />
hadde vi kun en uniform til parade<br />
og felt før man kunne få tak i den<br />
gamle paradeuniformen. Ser vi bort<br />
fra alle eksperimenteringene på uniformssiden<br />
kan vi summere 8 forskjellige<br />
feltuniformer.<br />
Permuniform :<br />
Variasjonen i permuniformer er interessant.<br />
På 1970- tallet forsøkte avdelingen<br />
å få godkjent en helt sort permisjonsuniform<br />
av typen batteluniform.<br />
Den siste anskaffalse var sorte<br />
sko til dagens uniform. Sort lue, sort<br />
belte og sorte sko er da noe...<br />
Tilsammen 7 forskjellige uniformer.<br />
Dagens tjenesteuniform, en tid<br />
også benevnt som arbeidsuniform:<br />
11 forskjellige<br />
Har gardister noen<br />
gang vært i krig<br />
Ja, i 1940 var Gardister <strong>med</strong> på de<br />
kjente "Aprildagene". Ellers er jo<br />
mange Gardister i utlandet på vaktoppdrag<br />
i krigsherjede land.<br />
Eksempler på dette er Irak og<br />
Kosovo. Tidligere gardister har<br />
tjenestegjort på nesten alle FN-oppdrag.<br />
Noe som er mer ukjent er at<br />
Danskekongen sendte sine gardister<br />
ut for å skaffe penger ved blandt<br />
annet krigsføring. Blant disse var det<br />
norske gardister.<br />
40 - www.garden.no
Hvordan har forholdet<br />
mellom befal<br />
og gardister utviklet<br />
seg de siste 50<br />
- 100 åra<br />
Det norske forsvaret startet <strong>med</strong> å<br />
adoptere "befalsmetoder" fra USA,<br />
Frankrike og andre stormakter, men<br />
fant etter hvert ut at vår kultur var for<br />
annerledes til at vi kunne benytte<br />
disse metodene. Den ble rett og<br />
slett for dominerende. Etter hvert ble<br />
det gått mere bort fra den dominerende<br />
måten <strong>med</strong> kjefting og ukvemsord.<br />
Forholdet ble mye bedre etter<br />
hvert som både befal og soldater<br />
fikk bedre utdanning. Denne prosessen<br />
så man fine resultater fra etter<br />
1975.<br />
Det skal også sies at Nordmenn har<br />
en kultur som gjør dem meget godt<br />
skikket til utenlandsopprag ( FN-oppdrag<br />
) og klarer seg bedre enn andre<br />
nasjoner, noe som kan tyde på at vi<br />
har valgt den rette "befalsmetoden".<br />
Syntes du visse<br />
opplæringesfelt i<br />
Garden har blitt for<br />
lite prioritert den<br />
siste tiden <br />
Jeg har vel som gammel veteran<br />
vanskelig for å følge <strong>med</strong>, men vil<br />
allikevel uttale at jeg er meget glad<br />
for den fokuseringen som i den<br />
senere tid er gjort på det feltmessige-<br />
dèt styrker “den blå siden”!<br />
Flaggtjenesten synes jeg er noe snever,<br />
men den holder til daglig gardetjeneste.<br />
Når en gardist er dimmitert<br />
får han/ hun spørsmål om en rekke<br />
ting innen flaggtjenesten som for<br />
eksempel rekkefølgen av internasjonale<br />
flagg, seremonier etc. Vi i NGF<br />
forsøker å bøte litt på dette ved<br />
timen “Flagg, Fane og Fendel”.<br />
Vi mangler gode ledere innen det<br />
sivile og det militære; jeg mener<br />
avdelingen skulle ta fatt i dette <strong>med</strong><br />
tanke på de tjenestegjørende gardister.<br />
En gardist som dimitterer bør,<br />
hvis han satser, kunne få et meget<br />
attraktivt tjenestebevis for det sivile<br />
marked.<br />
Forsvarssjefen ga for en tid siden<br />
ut et fint hefte som omhandlet verdigrunnlaget<br />
i forsvaret. Utfordringen<br />
ble å få folk til å lese det... Garden<br />
har i mange år hatt forskjellige “skikk<br />
og bruk”-hefter, alle utarbeidet av<br />
kompanisjefer ved avdelingen. Det<br />
siste heftet heter “ Militær framferd”<br />
Retninger for befal ved H M<br />
Kongens garde og er datert 1998. En<br />
tillitsmann for gardistene uttalte i<br />
denne forbindelse:<br />
“ Tenk om vi<br />
gardister kunne fått<br />
et slikt hefte<br />
tilpasset oss! ”<br />
Denne tillitsmann hadde i<br />
historietimen lagt merke til hvorfor<br />
avdelingen fungerte så bra i<br />
“Stockholmsperioden”!<br />
Lykke til <strong>med</strong> høstens Gardeball...<br />
Når var<br />
den første<br />
drillen <br />
Garden har alt fra<br />
Stockholmtiden hatt<br />
eksersertropper som<br />
har gitt oppvisninger<br />
for offentligheten og<br />
de var meget gode,<br />
så gode at unionskongen<br />
ofte brukte<br />
dem når storbesøk<br />
kom til landet. Denne<br />
drillen var nok noe<br />
kjedelig sett <strong>med</strong><br />
dagens øyne men<br />
den var spritet opp!<br />
Den første mer<br />
moderne drill ble<br />
laget av musikktroppsjefen<br />
sammen <strong>med</strong><br />
de tjenestegjørende<br />
gardister i 1961.<br />
Denne form for for<br />
drill fikk sin ildprøve i<br />
“Flagg, Fane og Fendel”<br />
Edinburgh Military Tatoo samme<br />
høst i konkurranse <strong>med</strong> mange<br />
nasjoner. Hvordan dèt gikk er kjent.<br />
Det er meget gledelig å se at<br />
dagens drillkontigenter er nesten<br />
utrolig gode- de er bedre enn hva vi<br />
var, men noen må gå foran...<br />
Daværende <strong>Gardesjef</strong>, Leif<br />
Schannche må også ta sin del av<br />
æren for suksessen i 1961. Garden<br />
skal til Edinburgh neste år og interessen<br />
er enorm! La 1961 kontigenten<br />
beholde en laurbærkrans: Aldri<br />
har Norge deltatt noensteds <strong>med</strong> en<br />
større og mer fargesprakende drillkontigent:<br />
40- manns geværtropp,<br />
60-manns<br />
musikktropp, 60-mann<br />
og kvinners folkedansgruppe,<br />
10-manns skipatrulje<br />
og stab!<br />
www.garden.no - 41
Den Kongelige Politieskorte<br />
Navn: ..... Kristin Worpvik<br />
Alder: ..... 40<br />
Sivil status: Gift, 3 barn<br />
Yrke:<br />
Livvakt<br />
Clint Eastwood, Kevin Costner<br />
og andre actionhelter har<br />
sørget forat folk flest tenker<br />
på en livvakt som en høy,<br />
kraftig, taus mann som alltid<br />
befinner seg på rett plass når<br />
det smeller. Men rett mann på<br />
rett sted kan ofte være en<br />
kvinne. Kristin er en av dem.<br />
Som ansatt i Den Kongelige<br />
Politieskorte (DKP) passer hun<br />
på kongeparet. Tjenestestedet<br />
er Drammensveien 1<br />
- Det Kongelige Slott.<br />
Som livvakt for kongefamilien<br />
må Kristin<br />
Worpvik kunne kle se<br />
på en måte som gjør<br />
at hun glir inn blant de<br />
hun skal passe på, men<br />
uten å stikke seg for mye<br />
ut. Hun foretrekker derfor<br />
ofte mørke klær.<br />
Uansett hvordan hun<br />
kler seg: Under<br />
jakken har<br />
hun alltid<br />
håndjern,<br />
samband,<br />
og pistol.<br />
Tekst og foto av Wemunn Aabø<br />
Første kvinne<br />
I 1989 ble hun en av de tre første<br />
kvinnelige livvaktene i DKP.<br />
Jobben var blant annet å passe<br />
på prinsesse Märtha<br />
Louise. - Lysten til å ta en utfordring<br />
og ha en interessant hverdag<br />
gjorde at jeg søkte jobben.<br />
Det har jeg aldri angret på, sier<br />
hun. I dag er hun en av seniorene<br />
i DKP, og passer på kongen<br />
og dronningen.<br />
På hjemmebane er hun gift trebarnsmor.Det<br />
hindrer henne ikke<br />
i å gå på en jobb hvor hun i verste<br />
fall er nødt til å kaste seg<br />
mellom den hun skal beskytte og<br />
en angriper. I verste fall kan hun<br />
bli nødt til å ofre livet på jobb.<br />
- Jeg er heldig som lever i et<br />
land hvor jeg er livvakt for en<br />
populær kongefamilie. Når kongefamilien<br />
er på reise i Norge har<br />
de i realiteten over 4. millioner<br />
livvakter rundt seg.Det gjør at<br />
sjansen for at noe skal skje er<br />
liten. Samtidig stoler jeg på det<br />
verneustyret vi bruker, og som tilpasses<br />
oppdragets type.<br />
Jeg er også trygg på at den treningen<br />
mine kolleger og jeg har<br />
gjennomgått gjør at vi reagerer<br />
raskt om noe skjer, og at vi klarer<br />
å gjøre den jobben vi er satt til å<br />
gjøre. Hadde jeg ikke trodd det,<br />
kunne jeg neppe hatt denne job<br />
ben, sier Worpvik.<br />
Ingen superkvinne<br />
En livvakt må verken være supermann<br />
eller superkvinne.Men det<br />
kreves god kondisjon, og psykisk<br />
styrke. - Det ligger i jobbens<br />
natur. Dersom noe skjer skal vi<br />
både være i stand til å bevege<br />
oss like fort som den vi beskytter,<br />
samtidig som vi må være i<br />
stand til å utføre livvaktoppgaver.<br />
Det kan blant annet bety at vi må<br />
bære eller slepe <strong>med</strong> oss en person.<br />
Da nytter det ikke å være<br />
dårlig trenet. Fysisk styrke gir<br />
også psykisk styrke.Det er viktig i<br />
vår jobb, sier hun.<br />
<strong>Ny</strong>tt fra i år er det at livvaktene<br />
42 - www.garden.no
Skal kongefamilien på skiferie, så har jeg selvsagt skiantrekk og ski<br />
må gjennomgå en årlig godkjenning,<br />
hvor de må bestå en fysisk<br />
test. - Dersom noen ikke består,<br />
kan det få følger for deres videre<br />
karriere som livvakt, forteller hun.<br />
Livvaktene må også gjennom en<br />
skytegodkjenning, som er mer<br />
omfattende og krevende enn den<br />
godkjenningen som andre tjenestemenn<br />
må bestå. Revolveren<br />
er byttet ut <strong>med</strong> en Sig Sauer 9<br />
mm pistol.<br />
- Det er ikke nok å <strong>bare</strong> kunne<br />
treffe blinken.Vi må også kunne<br />
trekke raskt og beherske skyting<br />
i mørket og under andre krevende<br />
situasjoner.Det krever<br />
jevnlig trening.<br />
Ikke <strong>bare</strong> glamour<br />
Som livvakt for kongefamilien<br />
kreves det en del kunnskap og<br />
trening for å kunne gli inn blant<br />
det kongelige følget under forskjellige<br />
oppdrag. - Vi må kunne<br />
kle oss på en diskret måte. Ikke<br />
for mye farger. Ikke for lik VIP.<br />
Jeg bruker ofte mørke klær.Hva<br />
jeg har på meg avhenger hva<br />
oppdraget er. Skal kongefamilien<br />
på skiferie, så har jeg selvsagt<br />
skiantrekk og ski. Er det middag<br />
<strong>med</strong> andre lands statsoverhoder<br />
blir det mer naturlig <strong>med</strong> skjørt,<br />
sier hun.<br />
Mange tror at spennende reiser<br />
og glamorøse middager er hverdagen<br />
til livvaktene på slottet.<br />
- Det er ikke helt riktig. For oss<br />
er det også mye venting. For<br />
eksempel kan vi godt sitte fem<br />
timer i høy beredskap i en bil å<br />
vente på at VIP skal komme<br />
ut.Men noe av det jeg setter<br />
størst pris på i jobben, er at vi får<br />
se mye av verden fra sin beste<br />
side. Når kongeparet er på besøk<br />
i utlandet eller besøker en norsk<br />
kommune, så vil vertskapet alltid<br />
vise seg fra sin beste side.Og<br />
det gjør de som regel til gangs.<br />
Det er morsomt å oppleve, synes<br />
Worpvik.<br />
Trening er viktig for livvakter. Her er det en kollega som går i bakken under et<br />
nærkampkurs.<br />
Lokalt samarbeid<br />
Den erfarne livvakten setter også<br />
svært stor pris på samarbeidet<br />
<strong>med</strong> kolleger i politidistriktene<br />
som kongefamilien besøker.<br />
- Det er jo slik at vi er avhengige<br />
av samarbeid <strong>med</strong> lokalt politidistrikt<br />
når en kongelig kommer<br />
på besøk.Vi reiser som regel til<br />
besøksstedet på forhånd, og<br />
ser hvordan det ser ut og<br />
gjennomgår planene for sikring<br />
av VIP <strong>med</strong> de lokale tjenestemennene.<br />
Jeg synes alltid det er<br />
svært hyggelig, for vi blir alltid<br />
godt mottatt.Det er en fantastisk<br />
flott måte å treffe kolleger på,<br />
sier hun, og legger til:<br />
-Det samme gjelder forresten<br />
utenlandske kolleger.Det er alltid<br />
interessant å snakke <strong>med</strong> mennesker<br />
som har samme jobb som<br />
meg, men under helt andre forhold.<br />
Livredning<br />
Å være livvakt betyr ikke at man<br />
<strong>bare</strong> skal beskytte VIP mot<br />
angrep og farer. Både i DKP og<br />
Livvaktavsnittet er de ansatte<br />
godt opplært i førstehjelp.<br />
- Vi har <strong>med</strong> en omfattende<br />
<strong>med</strong>isinveske når vi er ute på<br />
reise, og vi skal blant annet være<br />
i stand til å bruke hjertestarter.<br />
Kurs i bruk av hjertestanser og<br />
annet <strong>med</strong>isinsk utstyr er noe<br />
som den enkelte livvakt<br />
gjennomgår <strong>med</strong> jevne<br />
mellomrom. Skulle noen i kongefamilien<br />
eller deres nærmeste<br />
krets få et illebefinnende, så skal<br />
vi kunne gi dem førstehjelp og<br />
sørge for rask legehjelp, forteller<br />
Worpvik. ""<br />
www.garden.no - 43
Vellykket antiterrorøvelse<br />
Øvelse Kristiania '04 bydde på<br />
god trening for alle involvertes<br />
beredskap på terror. For H M<br />
Kongens Garde var det en gyllen<br />
anledning til å få utøvd sin<br />
kompetanse i mer realistiske<br />
scenarier enn vanlig.<br />
Tekst og bilde av Øystein Dahl<br />
Gardens Mediesenter<br />
H M Kongens Garde har under hele<br />
øvelse vært aktive i diverse handlinger<br />
som har foregått. De har stilt <strong>med</strong><br />
en kompanistridsgruppe som har<br />
vært involvert på diverse områder.<br />
Sanitetstroppen har prøvd seg på å<br />
håndtere meget realistisk icenesatte<br />
bilulykker, mens Sisutroppen har<br />
måttet ut for å løse oppdrag på natten.<br />
Garden har spesialisert seg på<br />
flere kompetansefelt og vil i en reell<br />
trusselsituasjon være en uunnværlig<br />
støtte.<br />
B-BLAD<br />
Returadresse:<br />
HM Kongens Garde<br />
GMS<br />
PB7, Røa<br />
0701 Oslo<br />
PASI-troppen har fått mange utfordringer under Øvelse Kristiania.<br />
Gode tilbakemeldinger<br />
Operasjonsoffiser(S-3) i Garden,<br />
Major Ove M. Ranum fremhever at<br />
resultatene av Gardens innsats i<br />
Øvelsen har vært over forventning,<br />
noe han er særdeles fornøyd <strong>med</strong>.<br />
Hvilken kompetanse har Garden som<br />
ikke andre har<br />
- Først og fremst er vi meget grip<strong>bare</strong><br />
hvis en trusselsituasjon skulle<br />
oppstå. Gardistene blir trent på å<br />
håndtere slike situasjoner i den<br />
dagelige tjeneste og holder et høyt<br />
kompetansenivå. Områder som<br />
SIBO, Eskorte og nærkamp er felt<br />
hvor Garden er spesielt ettertraktede,<br />
sier han.<br />
Han påpeker også at rammen og<br />
gjennomføringen av øvelsen har<br />
vært svært god fra arrangørenes<br />
side.<br />
- Jeg vil spesielt fremheve de<br />
dyktige markørene som Heimevernet<br />
har stilt. For sanitetstroppen<br />
ble det en ekstra sunn utfordring når<br />
man har markører som spiller så<br />
realistisk som disse gjorde, roser<br />
han.<br />
- Kristiania 2004 er en øvelse der<br />
politiet ut fra en trusselvurdering<br />
anmoder Forsvaret om bistand.<br />
- Øvelsen omfattet omkring 5000<br />
kvinner og menn.<br />
- Deltagere på øvelsen var<br />
Politiet, HM Kongens Garde,<br />
Landsdels-kommandoen Sør-<br />
Norge og Heimevernet.
Strid i bebygde områder er et av spesialfeltene til garden<br />
Garden er<br />
Dette er hva framtiden innebærer for<br />
HMKG. Strid i bebygde områder er<br />
et av spesialfeltene deres, særlig rettet<br />
mot urbane miljøer.<br />
ikke til pynt<br />
Stillheten har senket seg i gatene.<br />
Det er stridsituasjon og stille før<br />
stormen. Laget som gjennomfører<br />
strid i bebygde områder (SIBO)<br />
har fått en skisse fra Jegertroppen<br />
over bygningen der fienden har<br />
etablert seg.<br />
Tekst av korporal Bjørn Marius Narjord,<br />
Gardens <strong>med</strong>iesenter<br />
e skal snart rykke frem og<br />
Dsikre bygningen. Første trekk<br />
er å legge ut en såkalt ildbase <strong>med</strong><br />
tunge våpen som rekylfrie kanoner<br />
(RFK) som dekker det angripende<br />
laget.<br />
Deretter åpner ildbasen dek<br />
ning sild, og lagføreren senderfram<br />
et par for å sikre hvert sitt hjørne av<br />
bygningen. Dette skjer ved rask forflyttning<br />
mot målet. Skumringen er<br />
like rundt hjørnet og tåka ligger lett<br />
langs rykende fortau. Tenningen er<br />
på topp og gardistene observerer<br />
hver minste bevegelse rundt seg.<br />
Hver mann dekker hver sin retning.<br />
Ingenting passerer synsfeltet. De er<br />
hverandres øyne og er trent til å fungere<br />
som en enhet. 4.<br />
Gardekompani har fienden under<br />
kontroll.<br />
Ikke tinnsoldater<br />
- topptrente<br />
infanterister<br />
Mannen i gata oppfatter ofte gardistene<br />
som tinnsoldater. Vakt og parade,<br />
staslige vakter foran Det<br />
Kongelige Slott. Den operative delen<br />
er ikke det en først tenker på når det<br />
gjelder Gardens oppdrag. Men<br />
denne oppfatningen er nå i endring,<br />
og etter hvert vil Gardens relevante<br />
fokus på spesialisering vise seg i<br />
sterkere grad. Infanteriutdannelsen<br />
av Kongens egne livvakter er hard og<br />
utfordrende. De utgjør en relevant<br />
og modernisert hæravdeling <strong>med</strong><br />
oppdrag både i Norge og<br />
Internasjonalt.<br />
Urban hæravdeling<br />
Særlig i Hovedstaden har Garden fått<br />
ferten av det reelle trusselbildet.<br />
å sendes innbruddsgjengen<br />
Sfram. De tar seg av døren<br />
som skal sikre dem inngang i bygget.<br />
Laget består av par; en ener<br />
som er leder for paret og en toer.<br />
Enerer og toer går inn i bygget og en<br />
treer sikrer døra. "Flashbang" holdes<br />
klar, ment for å kastes inn i rommet<br />
og blende fienden. Det gjelder å<br />
få kjapt fotfeste innenfor døren og ta<br />
kontroll. Det stilles store krav til<br />
aksjonsevne under denne operasjonen.<br />
Tempo og effektivitet er nøkkelord.<br />
De som entrer- innbruddsparetkommer<br />
innenfor det støvfylte rommet,<br />
kryssikrer det og tar kontroll.<br />
Resten skal komme etter utenifra.<br />
Innbruddsparets leder melder rommet<br />
sikret og resten av laget går inn<br />
i bygget. Lagføreren reorganiserer<br />
seg og planlegger å ta laget opp i 2.<br />
etasje. Når grønt flagg blir heist signaliserer<br />
dette at bygningen er sikret<br />
og SIBO- laget beveger seg videre<br />
mot neste mål.<br />
Jegertroppen<br />
fakta<br />
består av 6-8 jegerpatruljer og ett skarpskytterlag. De oppklarer<br />
bestemte mål og gir melding tilbake til avdelingen om hvordan fienden forholder<br />
seg. De har som hovedoppgave å observere og varsle om all fiendtlig aktivitet,<br />
samt ut nøkkelpersoner bak fiendens egne linjer. "SIBO er enormt ressurskrevende,<br />
og vår trening retter seg alltid mot en stridssituasjon." - Fenrik Hans<br />
Jacob Solberg, sjef tropp 1 KP 4, HM Kongens Garde. "Jegertroppen er bataljonens<br />
øyne og ører" - Fenrik Øyvind Thjømøe, Jegertropp KP 4.<br />
45 - www.garden.no
Kongens sikkerhet går foran alt<br />
Relevant<br />
for fremtiden<br />
Dette kunne vært en situasjon hvor<br />
som helst. Både i Bagdad i Irak eller<br />
Oslo i Norge. Som en hovedstadslokalisert<br />
avdeling <strong>med</strong> et skarpt oppdrag<br />
trener Garden til å være operative<br />
i en situasjon som denne. Garden<br />
er der<strong>med</strong> relevant og allsidig i<br />
dagens norske forsvar. Rettet mot<br />
en reell trusselsituasjon har nå hæravdelingen<br />
utvidet sitt materiell <strong>med</strong><br />
fire Pasi panservogner som 1.<br />
Gardekompani benytter. De har også<br />
skjold og køller for å håndtere<br />
demonstrasjoner og opptøyer. Dette<br />
er konfliktsituasjoner som er reelle<br />
fremover. I denne sammenheng må<br />
også fokuset på internasjonal tjeneste<br />
nevnes som også er et nåværende<br />
og fremtidsrettet stikkord for<br />
HMKG.<br />
Med livet som<br />
innsats<br />
For å kunne utføre sitt vaktoppdrag<br />
får gardistene sin grunnutdanning<br />
som infanterister. De blir også spesialutdannet<br />
innen vakt, sikring, eskorte,<br />
nærkamp, strid i bebygde områder<br />
i tillegg til massetjeneste.<br />
Gardistene utdannes grundig i mer<br />
enn sluttet orden som omfatter paradetrening<br />
og vakttrening. I en stridssituasjon<br />
vil Kongens liv alltid være<br />
viktigst. Kongens sikkerhet går foran<br />
alt.<br />
“<br />
Gardistene skal om<br />
det kreves ofre<br />
livet i en stridssituasjon<br />
Dette er en del av hverdagen for gardistene<br />
som til daglige ser ut som<br />
tinnsoldater, ganske ufarlige på sin<br />
Mer enn slottsvakt - Garden er spesialisert på blant annet strid i<br />
bebygde områder.<br />
vakt. Sannheten er at de er Kongens<br />
livvaktavdeling i krig - og fred.<br />
En gang gardist -<br />
alltid gardist!<br />
De som tjenestegjør eller har tjenestegjort<br />
i Garden er stolte. De blir en<br />
del av et brorskap. Det kreves mye<br />
av en gardist! Dette<br />
gjelder i særlig grad motivasjon,<br />
disiplin og evne til å ta ansvar.<br />
Som gardist har man en variert<br />
og unik tjeneste i Norges hovedstad,<br />
<strong>med</strong> mulighet for spesialisering<br />
innen mange operative stridstreningsområder<br />
ved siden<br />
av vaktoppdraget.<br />
Så kom ikke å si at<br />
gardister kun er tinnsoldater<br />
til pynt foran<br />
slottet. Da har du<br />
fornærmet oss på det<br />
groveste, og det ønsker<br />
du vel ikke…<br />
Pionertroppen<br />
fakta<br />
har som oppgave å rydde vei for geværtoppen og<br />
sprenge hindre som vegger og murer. De skal også søke etter<br />
miner i de områdene det er grunn til å tro at det finnes.<br />
Hovedoppgaven er alt i alt SIBO, sprengningspatruljering, oppklaring<br />
og assistere avdelingen <strong>med</strong> ingeniørarbeid.<br />
www.garden.no - 46